16 III. Břetislav Zahálka: 



přibližuje se Jcamptotiitům, a s tím shoduje se i geologický výskyt její 

 v podoíaě žíly. 



Augitit z Ostrého. 



Vršek Ostrý, zdvihající se východně od Štétí u Roudnice sestává 

 až téměř ku temeni z vrstev křídových, nejvýše z vápnitých slínů 

 pásma X. Na vrcholu otevřeny jsou dva lomy na horninu basaltickou^) 

 a ve svahu ku JJZ založen byl lom třetí. Lom prvý, na severní 

 straně vršku založený, má tvar okrouhlé jámy, jejíž stěny sestávají 

 z horniny basaltické, slohu nepravidelně sloupovitého; na tuto při- 

 kládají se vrstvy vápnitého slinu, spodního oddělení pásma X. křídového, 

 který v severní stěně jeví značné zborcení, při povrchu jest měkký 

 a má svou původní barvu modravou, blíže kontaktu jest proměněn 

 a tvoří velmi tvrdou, 20 cm mocnou vrstvu porcelánového jaspisu. 

 Tato tvrdá vrstva poměrně dlouho vzdoruje větrání a tím se udržuje, 

 zároveň pak v ní nacházejí oporu i okolní části slinu kontaktem ne- 

 proměněného, a tím zachovávají se ve značné výši vůči částeo 

 vzdálenějším, již silně erodovaným. Asi o 10 w ve směru jižním, 

 v nejvyšší poloze vršku, je otevřen druhý lom v hornině basaltické 

 a v prodlouženém směru dvou těchto lomů jest ve stráni ku JJZ 

 skloněné lom třetí na tutéž basaltickou horninu. V obou posledně 

 jmenovaných lomech kontakt přístupný není, a v téže výši na svahu 

 západním odkryté vrstvy pásma X. jeví neporušené horizontální 

 uložení. Zdá se, že erupce zdejší má tvar žíly, probíhající dle zmí- 

 něných tří lomů směrem SSV — JJZ a je snad ve spojení s erupcí 

 na nedalekém vršku Ješovickém, který leží v prodlouženém směru 

 jejím. Přikrytí vrstvami slínovými, jakož i částečné zborcení těchto, 

 svědčí zajisté o mocném tlaku, jaký erupci magmatu horniny basaltické 

 provázel. 



Hornina basaltická obsahuje hojné uzavřeniny vypálených slínů 

 křídových, jest barvy tmavošedé, struktury porfyrické s Četnými 2— 16 mm 

 dlouhými krystaly augitu a sporými destičkami biotitu až 9 mm 

 v průměru měřícími. 



ZáJcladni hmota jest na pohled skoro celistvá a jeví se v mi- 

 kroskopu složena býti hlavně z podlouhlých krystalků augitových 



') Erupci tuto popsal F. A. Reuss : Mineral. Geographie von Böhmen. I. 

 B. Dresden. 1793, pg. 276 a zmiňuje se o ní C. Zahálica: Pásmo X. kříd. útv. 

 v okolí Řipu, pg. 26. Vést. král. čes. spol. nauk. 1894 a Pásmo IX. kříd. útv. 

 mezi Chocebuzy a Vidímí, pg. 2. Tamtéž, 1896. 



i 



