o nělfterýcl) cruptiviiícli horninácli z okolí Mélníka ;), Mšena. 25 



aualogická struktuře, jakou shledáváme ve inuohýcli nefelinitecli 

 a uefelinických basaltech. 



Augitit z Čepičky u Mšena. 



Vrch Čepička, 2 l<m severné od Mšena vzdálený, skládá se až 

 ku svému vi'cholu z křídového pískovce pásma IX. Na samém vrcholu 

 je stará jáma, asi 2 m hluboká a 3 wi v průměru měřící, 

 v jejíž stěně vystupuje velmi zvětralá hornina basaltická. Kontakt 

 se sousedním pískovcem přístupný není, přece však zdá se, že těleso 

 eruptivní není rozsáhlé, neboť v blízkosti všude již opět pevný 

 pískovec půdu skládá. Hornina basaltická obsahuje mnoho zarostlých 

 a kontaktem proměněných úlomků křídových pískovců a též něco slínů. 



Jest barvy tmavě šedé, struktury drobné porfyrické s dosti 

 hojnými, 1 — 4 mm velkými vrostlicemi augitu. V tenkém výbruse lze 

 též makroskopicky rozeznati tmavé obrysy resorbovaných krystalů 

 amfibolových. 



Základní hmota jeví se v mikroskopu býti hypokrystalickou, 

 složenou hlavně z velmi jemných částeček augitových, nezřetelně 

 omezených, spojených sklem a promísených práškem magnetitovým, 

 v kteréžto směsi jsou porůznu roztroušeny zřetelné krystalky augitu. 

 hojná drobná zrnka neb krystalky magnetitu, pak i něco tabulek 

 haematitové hmoty. 



VrostUce augitové jsou v mikroskopu barvy žlutá věhnédé, místy 

 s jádry nazelenalými, kteráž značí slabý přechod ku aegirinickému 

 augitu a mají pleochroismus zřetelný. Hojná jsou ve vrostlicích těch 

 uzavřená zrna magnetitová. Veškerý augit zaujímá necelé ^|^ celé 

 hmoty horniny. Augity hmoty základní jsou průměrně 0'16 mm velké 

 a barvy shodné s barvou vrostlic. 



Magnetit jest vyvinut v podobě nestejně velikých zrn a zaujímá 

 asi ^8 <íelé hmoty. 



Nefelin v základní hmotě není, a menší množství Na mikro- 

 chemicky zjištěného náleží tudíž sklu. Červenavé, šestiboké tabulky, 

 dosti hojně v základní hmotě roztroušené, jsou haematitem, který 

 místy stává se temnějším a přechází v magnetit; částečně lze je 

 snad pokládati za pseudomorfosy po biotitu. 



Nejstarší součástkou jest amfibol. Eventuální biotit začal se 

 snad vyvinovati před samým počátkem vývoje hmoty základní. 



