o některých eruptivních horninách z okolí Mělníka a Mšena. (J3 



vzhledem však ku shledané povaze mikroskopického složení horniny 

 a ku zanedbání nefeliuu, skla, apatitu a titanitu byla by analysa dosti 

 uspokojivě rozpočtena. 



Obsahuje tudíž hornina přibližné 35-5 mol. 7o orthoklasu 



13 „ „ aegirinického augitu 

 20 „ „ kyselého plagioklasu 



I „ „ rudné hmoty 

 29 „ „ hanynové hmoty 



1-5 „ „ différence 



Součet 100 mol. 7o- 



V. Hauyyiický trachyt s aJcccssorickým amfibolem ze Spitzbergu. 

 Analysa, přirovnána s nálezem mikroskopickým, zdá se míti poněkud 

 mnoho SiOg a málo alkalií neb spíše málo NaoO, rovuéž i velkou 

 ztrátu žíháním, pročež nebylo možno rozpočet dle povahy horniny 

 mikroskopem shledané provésti. Dle toho nutno též posuzovati hod- 

 noty dle vzorů Löwinsona-Lessinga vypočtené, ač při porovnávání 

 s analysou trachytu z Vrátenské hory zdají se býti hodnoty pro 

 AI2O3, Fe203, FeO, CaO, MgO dosti přiměřené. Také větší ztráta 

 žíháním^) může míti částečně původ svůj ve přítomnosti hauyni- 

 ckého nerostu. 



d) Poměrný počet atomů kovových. 



I. II. III. IV. V. 



Si 64-45 70-68 78-66 86-51 91-99 



AI . 43-82 32-82 41*60 43-66 39-44 



Fe 16-32 16-71 14-01 8-36 14-20 



Ca 27-73 24-53 13-21 8-34 983 



Mg 11-25 23-34 6-91 0-40 3-52 



K 7-08 6-06 9-60 12-50 7-24 



Na 9-22 4-22 18-30 26-02 10-28 



Součet-) 179-87 178*36 182-29 185-79 176-50 



^j Obsah kyseliny sírové nebyl v žádné analyse určován zvlášť, jest však 

 obsažen ve ztrátě žíháním. Siran vápenatý jest v tmavo-červeném žáru nepro- 

 ménitelný, ale při prudším světle-červeném žáru uniká dle Al. Mitscheklicha 

 (Journal für praktische Chemie: Bd. 83, pg. 487) kyselina sírová a při dalším 

 žíhání do béla (jakož děje se právě, žíhají-li se horniny za účelem zjištění pří- 

 slušné ztráty) uniká dle Boussingalta (Zeitschrift für analyt. Chemie. Bd. 7, 

 pg. 244) všechna kyselina sírová. 



^) „číslo atomu kovových" Rosenbuschovo („Metallatomzahl"). 



