66 III. Břetislav Zahálka: 



horniny,, totiž hmotu pyroxenovou, a sice vycházelo by pro první 

 jádro 307o5 pi'o druhé 29%. Čísla pro jádra Rosenbusohova získaná 

 neliší se tudíž mnoho od čísel pro množství nerostů na základě mo- 

 lekular ných poměrů vypočtených. 



Hornina IL 



Rozpočet dle jader Rosenbuschových svědčí, podobně jako roz- 

 počet dle nerostného složení, o poněkud větším obsahu živcového 

 jádra v analysovaném vzorku. Dále lze z poměrů čísel atomových 



11 II 



souditi na přítomnost jádra nikoli sice RAl._,Si^, nýbrž jen Rk\ Sig, 



tím však zdá se prozrazována býti přítomnost anorthitu, zároveň pak 

 vysvítati poměrná básickost horniny. Čísla pro jádra vypočtená sho- 

 dují se opět dosti dobře s čísly dle nerostné skladby z poměrných 

 čísel molekulárných vypočtenými. 



Hornina III. 



Při rozpočítávání zdálo by se příhodnějším vzíti místo jádra (NaK) 



AI Si jádro analogicky ku vzorci noseanovému ve tvaru VU (NaK) AI Si, 



neboť vyjde pak přiměřenější číslo pro aluminickou hmotu pyroxenovou. 



Čísla tím obdržená jsou obsažena ve sloupci III.'') označeném. Alumini- 



II II 



ckéhojádrapyroxenového s R a prostého jádra RSi lze očekávati zajisté 



značně méně nežli v horninách I. a II. Také zde rozpočet poukazuje 



na vhodnost vyloučení podílu železa magnetitu příslušného bez Si. 



Čísla jader takto vypočtená blíží se poněkud podílům z molekulárných 



čísel obdrženým pro hmotu živcovou, pro součet hmoty auorthitové a 



hauynové, pro bezaluminickou hmotu pyroxenovou a pro magnetit; 



poměrně značnější rozdíl však vycházel by hlavně pro hmotu alumi- 



II 

 nického pyroxenu s R, čehož příčina aspoň částečně vězí v jiném po- 

 měru Si, jak se počítá v jádrech a jak je v obyčejných chemických 

 vzorcích příslušných nerostů. 



Hornina IV. 



Poměr čísel atomů kovových zdál by se prozrazovati ještě větší 

 množství jádra (NaK) AlSij nežli v hornině III., a skutečně v sou- 

 hlase s tím obsahuje hornina živců značně více. Rozpočte-li se nyní 

 další část čísel atomových na jádra, a sice nejprve na jádro Ca Alg SÍ4 

 vyjdou poměrná čísla jader, jež nezdála by se odpovídati nerostnému 



