„) IX. Jan Roubal: 



Carabus morbillosus F. Tab. I. obr. 2. Mám pouze 2 exempláře, 

 a oba jsou na téže levé krovce poraněni, vykazujíce tu naprosto ne- 

 pravidelnou strukturu. Popíši ono zrůdné individuum, kde nepravidel- 

 nost ta jeví se v míí'e poněkud větší. U obou ostatně zasažena jsou 

 místa stejná jistým tlakem na mladé individuum působivším. Levá 

 elytbra vykazuje zcela nepravidelné sestavení cbarakteristickýcli žeber 

 u řetízkovitýcb článku mezi těmito. Drubé a třetí žebro jsou za 

 středem od sebe nepravidelně rozstoupena, příslušné řetízkové články 

 mezi prvním a drubým žebrem jsou v zadní třetině stroj násobněny, 

 následkem čebož je žebro prvé posunuto k samému okraji krovečuému. 

 Žebro třetí sahá jen až do dvou třetin krovky. Také ona řada článků 

 mezi rozestouplými žebry jest rozdělena, a to na tři větve, z nichž 

 levá má články pouze dva, pravá se jeví článkem jediným. Střední 

 pak jest nepravidelně přetrhávána. Články mezi žebrem třetím a 

 čtvrtým od prothoraxu až as do třetiny délky splývají, tvoříce jakoby 

 žebro nové. 



Druhé individuum má v týchž místech podobné nepravidelnosti, 

 avšak v rozměrech menších a ještě nepravidelněji. U obou pak první 

 článek řetízku švu nejbližšího je na levé krovce značně delší, než 

 korrespondující na straně pravé. 



Zřejmě zde viděti, jak as náhodnými mohou býti faktoři pod- 

 miňující značnou onu variabilitu struktury krovečné, což potom zvláště 

 markantně se ukazuje u forem žeberuatých. Oba exempláře jsou 

 z Alžíru. 



Bt/nhus pilula L. (tab. I., obr. 3.) s bizarními dvěma výrůstky 

 na krovkách. Mechanický tlak zpiisobil, že na obou krovkách v zadní 

 polovině vytvořily se symetricky ke švu krovečnému dva podlouhlé 

 hrboulky, jež na rozdíl od celého povrchu ostatního těla se intensivně 

 lesknou, činíce as týž dojem, jako ona „zrcadélka" u Notiophilus. 

 ^Makroskopicky se zdá, jakoby to byly zcela pravidelné výrůstky; při 

 pohledu lupou lze však okamžitě poznati, že se tu jedná o zajímavou 

 zrůdnost. V době, kdy larva ještě měla schopnost regenerační, byla 

 ona místa mechanickým účinkem zasažena, a to směrem poněkud 

 šikmým, protože před jedním, levým totiž oním hrboulkem možno zname- 

 nati malou prohlubeninu, a hojnost haemolymfy na místě zasaženém 

 se nahromadivší dala vznik oněm útvarům. Týkalo se poranění to více 

 krovky levé, kdež mimo onen velký možno ještě druhý malinký 

 hrboulek znamenati v prvé as třetině této krovky. (Cechy.) 



2. Další tři ukázky monstrosit týkají se zakrnění nohy. Noha 

 taková vznikne, byla-li larvě větší neb menší část této odňata, nebo 



