Prodronius myrmecopliilů českých. ;.j 



Tedy celkem shrnuto, možno rozeznávati jakési formace na zří- 

 kladè podmínky hlavní — totiž rozříšení mravenců a t(^ž na základě 

 ostatních faktoru geografického rozříšení zvířat vůbec. Převážná většina 

 myrmecophilů tvoří tudíž jaksi vlastní faunu, často beze všech vztahů 

 k nejbližším příbuzným svým, řídíc se s malými jen výjimkám 

 zoogeografickým rozřířením svých hostitelů. 



Možno na základě toho rozeznávati formaci vysokohorskou 

 (Krkonoše, Šumava), podhorskou (Pošumaví, Brdy, Pokrkonoší, Česko- 

 moravská vysočina), teplomilnou formaci Rudohoří a Středohoří, for- 

 maci rovin, úrodných vodnatých atd. krajin. Než s těmito hrubým 

 nárysy rozdělení ve formace kombinují se další faktoři veledůležití, totiž 

 geologický substrát a klimatické poměry. Tyto podminují hlavně vele- 

 zajímavou faunu silurské pánve, zvláště teplého okolí pražského. 



Veliká většina myrmecophilů právě jen tomuto okruhu náleží 

 jsou to začasté formy, jež poprvé zde hojněji sbírány, neb vůbec' 

 poznány byly. Zmíněné formy Pselaphidů a Euconnus jsou jen odtad 

 v množství větším známy. Myrmoecia plicata a confragrosa jsou skoro 

 ve všech sbírkách pouze z českého Povltaví u Prahy a dosud patří 

 k největším vzácnostem coleopterologické fauny palaearktické. Většinu 

 experimentů na hostech Tetramoria, Strongylognathech, Myrmoeciích 

 íitd. konal Wasmann na materiálu odtud pocházejícím. 



Methody sbírání myrmecopliilů. 



Životem jsouce vázáni na mraveniště přizpůsobují se hosté pod- 

 mínkám životním svých hostitelů. Ježto pak jsou způsoby stavby 

 mravenišť přerozmanité, dlužno dle toho též zaříditi sbírání jejich 

 hostů ev. studování jich života. Forel rozeznává tyto druhy mravenišť: 

 a) zemní (Erdnester) : kupy, hnízda pod kameny, hnízda v zemi samé 

 atd; b) hnízda ve dřevě (Holznester), jež jsou založena v materiálu 

 dřevěném, jenž jest ale pohromadě zevně, uvnitř pak jsou chodby 

 a větší dutiny, c) hnízda stmelená (eingehüllte Nester, nids en carton) 

 jsou takové, jež z třístiček dřeva pomocí sekretu lepkavého mravenci 

 zbudují — tak tomu jest u Lasius fuliginosus; d) hnízda vystavěná 

 ze smíšeného materiálu, dřívek, stébel, mechu, listů, země a p. — 

 kupy mravenčí v lesích; e) mravenci používají za obydlí jistých míst, 

 aniž by hnízda stavěli; tak bydlí v skulinách, skalách, rozličných 

 stavbách tvorů jiných i v obydlích lidských. Tak mouhou žíti ovšem 

 mravenci stavící normálně hnízda i některé z předešlých forem. K to- 

 muto třeba bráti zřetel při vyhledávání jich hostů. 



1* 



