9 XVII. Čeněk Zahálka: 



Aquitanskélio stupně spodního miocänu, tu ovšem přestala domněnka, 

 hledati v oněch pískovcích obdobu Chlomeckých vrstev. Též se ukázalo 

 klamným srovnávati s Chlomeckými vrstvami ony písky a štěrky Kipské 

 vysočiny, které pokrývají zmíněné souvrství Xd. Tyto písky a štěrky 

 náleží útvaru diluvialnímu.^) 



Tak zůstávalo pásmo X., t. j. pásmo odpovídající Krejčího 

 a Frice Teplickým vrstvám v Teplicích'^), v našem studiu ustavičně 

 nejmladším pásmem v celém západočeském útvaru křídovém od Loun 

 přes Řip až ku řece Jizeře. Již tato okolnost byla nápadná, neboť 

 Chlomecké vrstvy hned na protější levé straně Jizery rovněž byly 

 uznávány jako nejmladší pásmo v českém útvaru křídovém. 



Přešed na levou stranu Jizery došel jsem ku velmi zajímavým 

 a překvapujícím výsledkům. Rozšířiv tam prohledávání pásma X., kde 

 toho potřeba kázala, i do vzdálenějších krajin, ku př. až do Polabí 

 v okolí Poděbradském, shledal jsem, že u Poděbrad shoduje se pásmo X. 

 ještě úplně s pásmem X. v Poohří, v okolí Ripu a v Polomených 

 Horách. Však z okolí Poděbrad na sever až ku čáře Dobrovice-Libán 

 počíná vrstvám pásma X ubývati vápnitějšího složiva, a pevnější sliny, 

 vápnité sliny a slinité vápence jeho mění se ponenáhle v méně pevné 

 a měkké sliny. 



' Od čáry Dobrovice-Libán na sever, až ku čáře Bakov-Sobotka- 

 Jičín, kde zdvihá se Chlomecký hřbet, Markvartická vysočina a Ve- 

 líšský hřbet, počínají se pojednou vkládati vrstvy pískovce do onoho 

 souvrství slinu, které odpovídá v okolí Ripu souvrství Xc. Ve spodní 

 části tohoto souvrství jen tu a tam teninká vrstvička pískovce vápni- 

 tého se objeví, ve vyšší části i mocnější desky, ba i kvádrový pí- 

 skovec. Sliny, do něhož kvádrové pískovce jsou vloženy, jsou ještě 

 chudší vápencem než v kraji předchozím, místy vytrácí se vápenec 

 docela a bývalé sliny z předchozího kraje nahrazeny jsou jíly často 

 dosti písčitými. 



Zcela tatáž změna faciová v oboru souvrství Xc spadá do čáry 

 Mladá Boleslav-Jenšovice a postupuje od západu k východu, a do čáry 

 Velíš-Brada (u Jičína), kde postupuje od východu k západu. 



Zmíněný přechod faciový jeví se tedy na pokraji okresu, který 

 má tvar trojúhelníka, jehož vrcholy jsou Malá Skála, Mladá Bole- 

 slav^ Jičín. 



Od obvodu tohoto trojúhelníka do vnitř nastává rychlá změna 

 faciová všech souvrství pásma X. — V souvrství Xc. vymizí poslední 



*) Zahálka: Geologie Roliatecké vj'siny, str. .32 — 34. Tab. 1. 

 *) Nikoliv Tšem Teplickým vrstvám jiných krajin. 



