Pásmo X. křídového útvaru v Pojizeří. o 



sliny a jíly a jich místo zaujme kvádrový pískovec. Sliny ve svrchní 

 části souvrství Xb. počnou se prokládati lavicemi kvádrovcovými, 

 vždy mocnějšími až sliny vymizí a kvádnsvým pískovcem se nahradí. 

 Méně rychle přecházejí nejspodnější sliny souvrství \d. v pískovce. 



Ještě větších změn nabývá pásmo X. od Hrubé Skály ku Malé 

 Skále, t. j. v severním cípu trojúhelníka a maximum změn nabývá na 

 Sokole a Drabovně u Malé Skály. Zde již celé pásmo X. složeno je 

 z kvádrových pískovců až na nejspodnější vrstvy jeho náležející k sou- 

 vrství Xa. a nejspodnější části souvrství Xb. Však i tyto nabyly 

 zde poměrně nejpísčitějšího složiva, neboť je zde souvrství Xa. 

 z pískovce glaukonitického slinitého složeno a onen nejspodnější 

 zbytek souvrství Xb. z písčitých slinu a písčitých jílů se skládá. 



Kvádrové pískovce pásma X. v Pojizeří určovali Krejčí a Fric 

 a po nich i mnozí jiní geologové co Chlomecké vrstvy, sliny neb jíly 

 pásma X. buď co Teplické a BřezensJcé vrstvy neb jen co JBřezensJcé 

 vrstvy. I tenkráte, když na přechodu faciovém vrstvy slínii (neb jílů) 

 s kvádrovými pískovci se střídají, určovali sliny (neb jíly) co BřesensTié 

 vrstvy a kvádrové piskovce co Chomecké vrstvy, tak ze se jim tyto 

 dvoje vrstvy různého stáři několikráte nad sebou vystří- 

 daly ! 



Teplické vrstvy v Teplicích jsou tedy téhož stáří co Chlomecké 

 kvádrové pískovce v Pojizeří, náležíť jednomu a témuž pásmu X. 



Jak jednotliví geologové pásmo X. na různých místech Pojizeří 

 posuzovali, o tom podrobně pojednáváme v této práci a přehledně na 

 konci. 



Faciové změny pásma X. v Pojizeří. 



Ve svých dosavadních studiích v oboru českého útvaru křído- 

 vého měl jsem mnohokráte příležitost poukázati na faciové změny 

 vrstev. Tyto změny dají se jen tenkráte vypozorovati, když se ne- 

 přetržitě sledují vrstvy z jednoho kraje do druhého. Změny až dosud 

 nalezené nebyly na přechodu svém nikdy náhlé, nýbrž ponenáhlé. Na 

 př. ponenáhlým ubýváním vápence a jílu ve slinu a přibýváním kře- 

 menného písku přešel jeden a týž horizont slinu ku př. ve kvádrový 

 pískovec. Tento ponenáhlý přechod děl se vždy v délce několika kilo- 

 metrů. Nazývejme tuto změnu: Faciová změna s ponenáhlým přechodem. 



Zcela jiného druhu je však faciová změna v oboru pásma X. 

 v Pojizeří. Tu rázně přechází jedna facie ve druhou, ku př. slin ve 

 kvádrový pískovec. V jednom a témže místě, v dosti skrovném lomu, 



