g XVII. Cenèk Zahálka: 



V tomto nejpísčitějším stavu svém počíná pásmo X. bezprostředně 

 0(1 břehu bývalého moře křídového ve Vranově. 



Ačkoliv jsou celkem všude \ Pojizeří kvádrové pískovce pásma X. 

 jemnozruné (tak jako v pásmu IX.), přece objevují se u Vranova též 

 hrubá zrna křemene, větší valounky křemene, ba i vrstvičky slepence 

 (Chocholka, Rotštýn, Sokol). Jsou zde tedy tyto usazeniny mořské 

 poměrně nejhrubší z celého Pojizeří. 



Tyto okolnosti svědčí tomu, že již za doby křídové vtékala ve 

 Vranově do českého zálivu moře křídového řeka, předchůdce dnešní 

 Jizery, Jizera křídová, přináševši se svými přítoky z blízkých Jizer- 

 ských hor a Krkonoš písčitý náplav, hlavně písek křemenný, živcový, 

 šupinky muskovítu a biotítu, zvláště ze svého masivu žulového. Hrubší 

 materiál usazován v moří bh'že ústí Jizery křídové. Z něho složeny 

 jsou nynější kvádrové pískovce i vrstvičky slepence, jenže živce, hlavně 

 Orthoklas, zvětraly dávno již v kaolín. Jemnější nános písčitý odplaven 

 dále od ústí Jizery křídové až do kraje spadajícího mezi nynější Mladou 

 Boleslav a Jičín. Muskovít a biotit v malých a tenkých šupinkách 

 unášel proud dále od ústí a čím dále od ústí do moře, tím více 

 jemnějších šupinek slídy naplaveno. Poněvadž v Jizerských horách 

 a Krkonoších muskovít převládá nad bíotítem, proto onen ve větším 

 množství nanesen. Proto vznikly mezí Mladou Boleslavi a Jičínem 

 kvádrové pískovce s nejjemnějším zrnem křemenným a živcovým 

 a s největším množstvím šupinek obojí slídy, zvláště muskovítu. Také 

 zde živce v kaolín se proměnily. 



Nejlehčím materiálem, jejž voda Jizery křídové do moře při- 

 nášela, byly kousky dřev, větévek, listů a jejích drf, a proto také 

 nejdále zanášeny. Pískovce uvedené mezí Mladou Boleslavi a Jičínem 

 oplývají množstvím uhelného smetí, zuhelněných větévek, dřev a místy 

 jsou i otisky dosti poškozených lupenů. 



Ze Jizera křídová přinášela do moře též usazeniny jilovíté, 

 rozumí se samo sebou. Kaolín ze zvětralých živců z Krkonoš a Ji- 

 zerských hor, zvětraníny z hurónských břidlic a permských vrstev 

 z tehdejšího Pojizeří a Podkrkonoší poskytly jím dosti látky. Při ústí 

 Jizery křídové usazovaly se jen v nejstarších dobách pásma X., a sice 

 za dob souvrství Xa. a Xba.; dále od ústí i za dob pozdějších a čím 

 dále od ústí tím více. 



Na jižním okrají usazenin, na jejíchž uložení měla ještě vliv 

 Jizera křídová, zároveň ale i jiné řeky, jeví se nejméně pískovcových 

 vrstev. Vizme ku př. sled vrstev pásma X. na Z. okraji Chlomeckého 

 hřbetu (víz profil 146.) : 



