Pásmo X. křídového iitvaru v Pojizeří. 9 



souvrství XřZ«. ze slinu, zachováno jen 20'0 m 



souvrství Xcß. z pískovce deskovítého neb kvádrového, střídajícího se 



s písčitým jílem •. • lO'ö m s 



souvrství Xc«. ze slinu, v němž jsou nepatrné vrstvičky vápnitého > 



pískovce 445 m 



souvrství X6. ze slinu 71-0 m 



souvrství Xa. ze slinu 1*0 m^ 



Povšimněme si nyní plošné rozlohy, již zaujímají pisčité facie 

 jednotlivých souvrství pásma X. a jak se tyto mění od nejstarších 

 dob až do konce doby pásma X. 



O rozloze pískovcové facie nejstaršího souvrství Xa. nemůžeme 

 mnoho říci. Jesti nepatrné mocnosti 1*3 m a jen málo kde přístupno. 

 Známe je toliko z Besedic u Vranova a z Károvska v Turnově. Na 

 obou místech složeno je z glaukonitického pískovce slinitého. Daleko 

 za Turnov tato pískovcová facie nejde, nýbrž mění se ve facii jemnější, 

 slinitou, vždy ale značně glaukonitickou s nepatrnými drobečky pí- 

 skovcovými, jak svědčí nálezisko ve Vlkavě, jižně od Dobrovice, u Ji- 

 zerného Vtelna a na Chlomku u Vtelna. Tolik je jisto, že je mezi 

 Vranovem a Turnovem, tedy při ústí Jizery křidové nejpísčitější. 

 Jizera křídová naplavovala do moře za doby souvrství Xa. menší 

 množství písku, a to jen blízko ústí, sotva dále než za nynější Turnov, 

 a proto množství vody v řečišti jejím tekoucí i rychlost její byly 

 mírný. 



Po usazení se souvrství Xa. nastal ještě mírnější proud Jizery 

 křidové, neboť na počátku doby souvrství Xb. usazovalo se v moři 

 jen málo velmi jemného písku křemenného poblíž ústí Jizery. Tichý 

 proud říční přinášel převahou jíl, čím dán hlavní materiál k utvoření 

 se písčitých jílů, slinitých písčitých jílů a písčitých slinu. Rozloha 

 této chudě pisčité facie spadá mezi ústí řeky u Vranova, Turnov 

 a Rovensko a má tvar trojúhelníka čili delta, které se od ústí do 

 moře rozbíhá. Dále do moře od tohoto delta, ubývá těmto nejstarším 

 vrstvám souvrství Xba. písku a mění se ve sliny. Patrně proud Jizery 

 odnášel dále od ústí jemnější jílovitý náplav, který čím dále do moře 

 tím více mísil se s jilovitými náplavy jiných proudů říčních. 



Již na konci usazování se jemných náplavů z dob Xbcc., jichž 

 výška v Jizerském delta je 7 m až 15 m, lze pozorovati, že počalo 

 se měniti podnebí v Cechách, neboť přibývá křemenného písku ná- 

 plavùm v nejvyšších vrstvách, což předpokládá mocnější a rychlejší 

 proud řeky. Tato změna stává se však po usazení souvrství Xboc. 

 mnohem patrnější, neboť Jizera křídová zanášela pak téměř samý 



