j,^ XVII. čeněk Zahálka: 



písek křemenný a živcový poblíže ústí, z něhož se nám kvádrový 

 pískovec utvořil. Z počátku sahal tento deltový náplav písku jen od 

 ústí až ku čáře Chocholka-Blatce, za ním usazovány sliny. Později 

 za dob souvrství Xbß. zaujímal pisčitý náplav v moři vždy rozsáhlejší 

 delta, které se rozbíhalo k jihu až ku čáře Mnichovo Hradiště-Jičín. 

 Na západním a jižním obvodu tohoto delta tříštily se již náplavy 

 ])isčité a nedávaly proto vznik k nepřetržitým vrstvám kvádrových 

 pískovců, ani ve směru horizontálném ani vertikálném, nýbrž jednou 

 byl proud jizerský mocnější a zanášel písek dále do moře, po druhé 

 změnou podnebí neb počasí slabší a písčité delta ustoupilo o něco 

 zpět, takže se usazovati mohl na předchozí vrstvu písku jíl, jejž při- 

 nášely proudy jiných řek z protivné strany. Zanesen-li opět větším 

 proudem jizerským písek dále. přikryl se jíl (dnešní jíl neb slin) 

 vrstvami písku. To se opakovalo několikráte. Proto lze pozorovati při 

 uvedeném obvodu delty střídání se usazenin písčitých a jilovitých. 

 Tím vysvětlujeme ony faciové změny střídavě se vykliňujících vrstev. 



Ptozloha Jizerského písčitého delta mořského vzrůstala postupem 

 času vždy dál a dále od ústí a my shledáváme, že za časů spodního 

 oddělení souvrství Xc, t. j. Xca., zanášen byl jizerským proudem 

 samý písek do delty mořské od ústí Jizery až ku čáře Bakov-Jičín 

 nepřetržitě, a tím dán materiál k mohutným kvádrovým pískovcům 

 v těchže místech. Byly však v době té periody, kdy mocnější proud 

 jizerský zanesl písek ještě dále a Jizerské písčité delta mořské po- 

 stouplo až ku čáře Dobrovice-Libáň-Velíš. Písek naplavený utvořil 

 v rozšířené takto části deltové jen tenkou vrstvu, pokryv jiloyitý 

 nános proudů jiných řek, jmenovitě křídového Labe. Když na to proud 

 jizerský se zmenšil, ustoupilo zpět písčité delta a na zmíněné tenké 

 vrstvě písku usazoval se opět jilovitý náplav Labského proudu po 

 delší dobu. Proto v souvrství Xca. jsou mezi Mladou Boleslavi a Ji- 

 čÍQem jen slabší vrstvy pískovce mezi mocnými vrstvami slínů. 



Za dob vyššího souvrství Xc , totiž Xc/5., dosáhly usazeniny 

 písku Jizery křídové co do mocnosti i rozlohy v jejím deltě mořském 

 svého maxima. Od ústí až ku čáře Bakov-Jičín usazoval se písek ne- 

 přetržitě, a proto až sem tvoří kvádrové pískovce z doby té jeden 

 celek; avšak v několika po sobě se vystřídajících periodách zaneseny 

 mocné vrstvy písku až ku čáře Dobrovice-Libáň, davše základ ku 

 mocným kvádrovým stolicím na Chlomeckém hřbetu, Markvartické 

 vysočině a Velíšském hřbetu. Ustoupil-li nános tehdejšího pisčitého 

 delta zpět, tož jen na krátko. V takovém intervalu menším pokryly 

 se mocné písky slabými vrstvami jilovitými z protivné strany — 



