Pásmo X. křídového útvaru v Pojizeří. n 



dnešní jíly a sliny těchže vysočin. — Na to opět písčité náplavy ji- 

 zerské nabyly vrchu a dosáhly předešlého rozsahu. To jsou zase pří- 

 činy oněch střídavě se vykliňujících faciových změn, které při zá- 

 padním, zvláště ale při jižním okraji Jizerského delta mořského tak 

 často v profilech našich uvádíme. Z uvedeného je patrno, že Jizera 

 křídová dosáhla podle toho nejmocnějšího proudu za dob vyššího sou- 

 vrství Xc. 



Kdežto od dob souvrství X6. ponenáhlu postupovala rozloha 

 Jizerského písčitého delta mořského od ústí dál a dále k jihu až 

 na konec doby souvrství Xc, tož v období souvrství Xd. ustupovala 

 zase hranice této delty zpět, avšak tempem zrychlenějším. Proud 

 Jizery se mírnil, písek zanášen na počátku souvrství Xd. ve skrovné 

 míře jen za nynější hrad Kosť u Sobotky, později ustoupily nánosy 

 písku ještě více zpět. Nepřetržitě naplavován byl písek v době sou- 

 vrství Xd. jen v úzké deltě od ústí u Vranova až ku nynější Hrubé 

 Skále, kde z něho kvádrové pískovce vznikly, všude jinde opanovaly 

 pole usazeniny jilovité. 



Na obrazci 58. znázorněna je rozloha Jizerského mořského delta 

 písčitého za doby pásma X. Jemně a hustě tečkovaná plocha značí 

 ony do dnešního dne zachované kvádrovce ve vyšší poloze souvrství 

 Xc, které se střídají ještě s jíly neb sliny. V tu dobu bylo písčité 

 delta nejrozsáhlejší. Drobně tečkovaná plocha značí rozlohu kvádrovců 

 vyšší polohy souvrství Xď. a celého souvrství Xc Do té zasahují jen 

 nepatrné a nejspodnější vrstvičky pískovce ze souvrství Xď. Hrubě 

 tečkovaná plocha značí rozlohu kvádrovců těchže souvrství jako pře- 

 dešle, ale mimo to i z mladšího souvrství Xb. a ze souvrství Xd. 

 Éídce a jemně tečkovaná plocha poukazuje na pravděpodobnou rozlohu 

 Jizerského písčitého delta mořského po ukončení periody křídové 

 v Cechách. Èeka Jizera s nejbližšími přítoky tekla po ukončení pe- 

 riody té po nejvyšších písčitých vrstvách souvrství Xd. mezi Vra- 

 novem, Turnovem a Rovenskem, a tím si vysvětlujeme, proč je tam 

 souvrství Xd. tak skrovně zachováno. 



Ještě jsou jisté okolnosti nápadný v oboru našeho Jizerského 

 delta. Předně sahají výminečně pískovcové vrstvy v oboru vyššího 

 souvrství Xď. až ku Zelenské Lhotě u Líbáně. Za druhé je nápadno, 

 že hřbety dnešních zachovaných kvádrovců rozbíhají se od ústí Jizery 

 křídové a od střední osy deltové ku západnímu a východnímu obvodu 

 delta. Za třetí přiléhá východní obvod deltový ku Kozákovskému 

 hřbetu. Tyto okolností nasvědčuji tomu, že Jizera křídová vniknuvši 

 do křídového moře rozbíhala se v několik hlavních proudů (kanálů), 



