y, XVII. čeněk Zahálka: 



tak jako to i nynější řeky činí, do moře vniknouce. Jeden z těchto 

 proudů vinul se středem delta. Týž unášel písek za mladší doby sou- 

 vrství X&. od Vranova^) až ku Zelenské Lhotě u Libáně. Od toho 

 středního proudu rozbíhala se ramena, zatáčivše se ku západnímu 

 a východnímu obvodu mořského delta. Z počátku nedaleko od ústí 

 směrem ku Jenšovicum a Rotštýnu; později ku Všeni a Rovensku, 

 na to přes Mužský ku Káčovu a na Brada u Jičína; posléze za doby 

 souvrství Xc. až ku Chlomku u Mladé Boleslavi a ku Velíši u Jičína. 

 Východní proud ubíral se vždy dle Kozákovského břehu mořského od 

 Vranova na Roveňsko a proto zde nemohou býti ony střídavě se vy- 

 kliuující faciové změny, o nichž vpředu pojednáno. Z nánosu písčitého 

 hlavních proudů utvořil se poměrně nejpevnější pískovec, který de- 

 nudacím v dobách pokřidových nejvíce vzdoroval a až po dnešní dobu 

 v četných osamocených hřbetech se dosti zachoval. Ovšem uvidíme, 

 že také tektonika vrstev přispěla mnoho ku vytvoření se těchto hřbetů. 



Malinkou rozlohu, u porovnání s předešlým, mělo písčité delta 

 mořské Mohelky křídové, jehož pravděpodobnou plochu z dob sou- 

 vrství Xc. od Hodkovic k Sychrovu vyznačiti jsme se pokusili na 

 obrazci 58. 



Rozčlenění pásma X. 



V širším okolí Ripu dalo se pásmo X. rozčleniti ve čtyři sou- 

 vrství, která jsme nazývali shora dolů 



Xd. 

 Xc. 

 X6. 

 Xa. 



V Poohří a Polomených Horách často se stávalo, že jsme sou- 

 vrství XÖ. a Xc. v jedno spojovali, znamenavše je Xbc. Bud! nebyly 

 vrstvy jejich tak přístupné, abychom mohli mezi nimi hranici vésti, 

 aneb nebylo možno rozeznati petrografických a palaentologických 

 rozdílu. Tak tomu jest i v západním Pojizeří — vyjímaje Turnov- 

 ských skal — a v oné části východního Pojizeří, které se rozkládá 



") Rozuměj od nynějšího Vranova a p. i jinde. 



