Pásmo X. křídového útvaru v Pojizeří. 13 



na jih od čáry Dobrovice-Libáň až k Labi. Nejednou užili jsme opět 

 rozdělení shora dolů: 



Xťí. • •• 



K&c. 



Xa. 



Petrografické a palaeontologické poměry těchto souvrství dosti 

 se podobají oněm v okolí Èipu a v Polomených Horách. 



V oboru Jizerského písčitého delta mořského z dob pásma X., 

 shledáváme opět pásmo X. rozdělené na čtvero souvrství shora dolů : 



Xc7. 

 Xc. 

 Xb. 

 Xci. 



Souvrství ta vpadají zcela dobře v ona místa pásma X., kde 

 byla stejnojmenná souvrství v okolí Éipu. Jak jsme již předeslali, 

 mají následkem změn faciových jiné petrografické složení a následkem 

 toho i jiné poměry palaeontologické. Poněvadž faciové změny v jed- 

 notlivých souvrstvích nepokračují od obvodu delta k ústí Jizery kří- 

 dové stejnoměrně, nýbrž nestejnoměrně, takže se ku př. spodní část 

 souvrství některého pomaleji mění v pískovce, svrchní část však 

 rychleji, lze v každém souvrství, vyjímaje souvrství Xa., rozeznávati 

 opět dva horizonty: spodní (a) a svrchní (ß). Bude tedy možné ná- 

 sledující rozdělení souvrství pásma X.; 



--.{^ 



-I' 

 Xa. 



U každého z těchto horizontů mění se však facie od obvodu 

 delta do středu, zvláště k ústí Jizery křídové. Změní-li se ku př. 

 svrchní část souvrství slínového Xba. v pískovec kvádrový, bylo by tu 

 potřebí dalšího differencování ku př. na spodní pozůstalou část slíno- 

 vých vrstev Xö«l. a na svrchní pískovce Xba2. Faciové změny v oboru 

 pásma X. postupují místy dosti rychle a i v Xbccl. bylo by opět další 

 differencování možné. To však provésti je nesnadno. Proto jsem se 



