Pásmo X. křídového útvaru v Pojizeří. 15 



V celém Pojizeří počíná tedy pásmo X. jako v předchozích krajích 

 velmi charakteristickým glaukonitickým souvrstvím Xa.^ které i co do 

 mocnosti se nemění, obnášíť 1 m až l'3.m- 



Vyšší, velmi mocná souvrství X&. aXc. udržují v celém Poohří, 

 v okolí Řipu, v Polomených Horách a odtud až k Jizeře (vyjma Tur- 

 novská) jednu a tutéž facii vápnitých slinu; rovněž tak v čáře od 

 Nových Benátek až na Voškobrd u Poděbrad, tedy v nejjižnější části 

 východního Pojizeří. 



Od nejjižnější hranice pásma X. ve východním Pojizeří na sever 

 nabývají souvrství Xft, a Xc. více jilovitého složení na úkor vápence ; 

 určujeme je co sliny. Jsou měkčí než vápnité sliny, snadněji větrají 

 a vodou splakovány bývají, V tom stavu trvají obě souvrství až ku 

 čáře Dobrovice-Libáo. 



Tak došli jsme ku Jizerskému pisčitému delta mořskému. Majíce 

 nyní na paměti předchozí články o změnách faciových v oboru našeho 

 pásma X. a o Jizerském písčitém deltu mořském, snadno porozumíme 

 změnám, jež v souvrstvích Xb. a Xc. od čáry Dobrovice-Libáň k ústí 

 bývalé Jizery křídové nastávají. 



Souvrství XĎ. jest od této čáry na sever složeno z jemných 

 měkkých slinu jako dříve až po čáru Bakov-Sobotka. Severně od této 

 čáry proměňují se vyšší vrstvy Xbß. ve kvádrový pískovec a v tom 

 stavu vytrvají až ku Vranovu, Spodní vrstvy Xbcc. udržují své sliny 

 až k údolí Libuňky. Pak počíná i svrchní část jejich měniti se ve 

 kvádrový pískovec směrem ku Vranovu a čím dále ku Vranovu, tím 

 hlubší vrstvy mění se v pískovce a tím méně zůstává v nejspodnější 

 části souvrství tohoto slinitých vrstev, přibývá jim na písku a mění 

 se v písčité sliny, slinité písčité jíly a písčité jíly. 



Souvrství Xc. počíná se mnohem dříve měniti ve facii pískov- 

 covou než Xb. a sice hned od čáry Dobrovice-Libáň k ústí Jizery 

 křídové a od čáry Mladá Boleslav-Mnichovo Hradiště Jenšovice, t. j. 

 od západního obvodu delta ku středu delta. Tato proměna neděje se 

 však u všech vrstev stejnoměrně, jako se neděla u vrstev Xb., nýbrž 

 napřed počínají se proměňovati sliny vyšší části, t. j. Xcß. ve kvá- 

 drové pískovce, kdežto spodní část slínů Xca. prokládá se jen ne- 

 patrnými tenkými vrstvičkami vápnitého pískovce. Od čáry Bakov- 

 Sobotka-JiČín k ústí křídové Jizery jest již celé souvrství Xc, ve 

 kvádrovec proměněno a jen některá místa v souvrství Xca. při zá- 

 padním obvodu delta jsou ještě slínová, jako ku př. ve Všeni neb 

 u Jenšovic, ale i ta se rychle směrem ku středu delta ve kvádrový 

 pískovec proměňují. 



