Pásmo X. křidového útvaru v Pojizeří. 25 



dávají zprvu v tenké desky, později v jíl. Nejvyšší poloha pásma X. 

 je ssutinami znělcovými pokryta. Odhadli jsme mocnost pásma X. na 

 47 m. Podle toho ubývá mocnost pásma -X. v tyto končiny valné. 



11. RadechoY velký. 



Profil 91. 



Mezi pásmem IX. a čedičovou kupou Velkého Radechova nad 

 Dolní Křupou lze dle jiiovité půdy a vlhčích pozemků souditi, že 

 tam zaujímají své místo shny pásma X., jak jsme v profilu 91. na- 

 značili. 



12. Bukovno. 



Profil 74. Obr. 46. 



V profilu 74. po z. straně Bukovna došli jsme ve výši 298"5wi 

 n. m. na temeno pásma IX. Výše nad pásmem IX. pokračují slinité 

 jíly pásma X. Budou náležeti souvrství Xa. a částečně Xďc. Diluvi- 

 alní hlína zakrývá je úplně. Obyvatelé tvrdí, že studny jejich vězí 

 v mastném jílu pod diluvialní hlínou a jíl ten že vodu studnicím 

 nadržuje. 



13. Okolí Zvířetic u Bakova. 



Profil 77, 78. Obr. 34a. 



Vrstvy Útvaru křidového klesají od Hrdlořez ku Malé Bělé dosti. 



V Hrdlořezích je témě pásma IX. na samém povrchu zemském ve 

 výši 288 m n. m., kdežto v Malé Bělé totéž témě pásma IX. jen 

 málo nade dnem údolí Jizery a Bělé vystupuje ve výši 220'9 m n. m. 



V tom poměru, v jakém pásmo IX. zapadá, v tom poměru přibývá 

 nad ním zachovalých vrstev pásma X. V místech mezi Bitouchovem, 

 Zvířeticemi, Dolanky, Malou Bělou a strání Pojizerskou dá se na ně- 

 kolika místech zjistiti. Na př. při cestě z Malé Bělé do Zvířetic a 

 Bitouchova (prof. 78.), při silnici, která vede za S. koncem nádraží 

 Bakovského vzhůru kolem cihelny ku Zvířetickému dvoru (prof. 77.). 

 Všude jsou, při povrchu v šedý neb žlutý mazlavý jíl rozpadlé a ná- 

 ležejí vápnitému slinu tmavošedému souvrství XĎ. Mikroskopický písek 

 křemenný dosti je v něm zastoupen i křemité jehlice spongiové. Sou- 

 vrství Xa. je nepřístupno. Diluvialní štěrk jizerský s naloženou dilu- 

 vialní žlutou hlínou kryjí obyčejně vrstvy souvrství XaĎ. 



