Pásmo X. křidového útvaru v Pojizeří, 33 



Podobné poměry jsou ve Velkém Studci a jeho přilehlé osadé 

 Sichrovu. Ve zdejší štěrkovně se střídá písek a štěrk diluvialní říč- 

 ného zvrstvení s vrstvami šedého slinitého jílu, který úplně souhlasí 

 s jílem, jaký větráním zdejšího slinu pásma X. vzniká. Patrně se na- 

 plavoval v době diluvialní ze sousedních míst. 



Profil 136. 



Silnice nad Sichrovem (osada Vel. Studce). 26.5 m n. m. 



Diluvium. Vrstvy žlutého j^^'sku střídají se s vrstvami šth-ku s bílým kře- 

 menem (nejvýše velikosti pěstě) rázu říčného a s vrstvami šedého sli- 

 nitého jílu. Odkryto pouze 5 m 10 m 



. 255 



hc. Slin tmavošedý při povrchu v šedý jíl rozpadlý. V jeho oboru vy- 

 tryskují prameny vody 55 



Úpatí stráně ve Velkém Studci. 200 m n. m. 



27. Mcely. 



Profil 137. 



Poměrně nejlépe nalezl jsem odkryto pásmo X. v obci Mcely. 

 Obec rozkládá se od úpatí stráně až k jejímu temeni. Ve strouze 

 silnice, která obcí probíhá, odkryl jsem na několika místech pásmo X. 

 Zámek založen v nejvyšší poloze pásma X. a sice v křidláku Xcž., který 

 není tak pevný jako v Dymokurách. 



Profil 137. 



Nejvyšší bod hřbetu u Myslivny při silnici. Kříž. Cota 273 m n. m. 



Diluvium. Písek a štěrk jako v Loučeni 12 7?i 



■ Zámek. 261. — — 



;xj I d. Vápnitý slin v pevnější lavici světle šedé (křidlák) , 1 m 



o I bc. Slin šedý až tmavošedý do modra, na povrchu v jíl zvětralý, 

 ra I S Cristellaria rotulata a četnými válcovitými jehlicemi spongii váp- 

 P-i ^ nitých 61 m 



Úpatí stráně u Dvora panského. 199 m n. m. 



28. Rožďálovice. Kopidlno, 



Tak jako u Mcel, nalézáme pásmo X. u Seletic. Sejdeme-li 



s Loučeňského hřbetu do nízké krabatiny kol Rožííálovic, přicházíme 



věstník král. české společnosti nauk. Třida II. 3 



