Pásmo X. křídového útvaru v Pojizeří. 35 



místech, poznati lze v rozsáhlé štěrkovně u katolického kostela v Bo- 

 šíni a odtud při silnici do Sovenic. Písek složen je ze zrn křemen- 

 ných a štěrk rovněž z křemene, obyčejně bílého až zvíci pěstě. 



Také nižší kopec Kunstberg, na jehož vrcholu ve výši 216 m 

 n. m. zámek založen, složen je z tochže slínů Xbc, jaké jsme v pře- 

 dešlých profilech seznali. 



30. Dymokurský taras. 

 Dymokury, Činšves, Yelenice, Podmok, Yrbice. 



Profil 139—143. 



Náš výzkum pásma X. v Pojizeří končil by se již v Křiuci, 

 kdyby nás ne vybízel zajímavý Voškobrd u Poděbrad ku srovnání 

 s právě popsaným terrainem pásma X. K tomu se hodí velmi pěkně 

 taras Dymokurský, který je zakončen po západní straně příkrou strání, 

 v níž jsou vrstvy útvaru křídového velmi pěkně odkryty. Náleží vý- 

 hradné pásmu X. a sprostředkiije stopování pásma X. mezi Křincem 

 a Voškobrdem. 



Dymokurský taras má svůj počátek u Křince a jde odtud smě- 

 rem JV. Na JZ. jej ohraničuje stráň, ku JV. vždy víc a více nad 

 úpatí své se vyvyšující. V ní rozprostírají se obce Zábrdovice, Dymo- 

 kury, Činěves, Velenice, Podmok, Vrbice, Opočnice. Na SV. ohraničuje 

 se potokem, podle něhož se vine dráha z Křince do Králové Městce. 

 Taras tento má své pokračování ještě dále na JV, ku Chlumci, kam 

 jej však prozatím sledovati nebudeme, přiblíživše se již ve Vrbici 

 k samému Voškobrdu. 



Profily v celém tarasu jsou shodný; na temeni shledáme pevné 

 deskovité slinité vápence souvrství Xd., které jen v malé mocnosti 

 je zachováno, ostatní stráň skládají měkké sliny souvrství Xbc, jak 

 následující profily dokazují. 



Profil v Dymokurách 139. 



Kostel na temeni stráně v Dymokurách. 221 m n. m. 



^ í d. Slinitý vápenec v pevných deskách, na povrchu bílý. Ü školy | 



oj vychází na povrch, u vodárny se vybírá ku stavbě 1-2 ml s 



i I bc. Slin měkký, šedý a tmavošedý do modra, na povrchu vjílroz- 1^ 



2 i padlý 24-8 m' 



Úpatí stráně v Dymokurách. As 195 m n. m. 



