, -. XVII- Čeuěk Zahálka: 



a naše souvrství Xd. z Voškobrdu má za Březenslié a uvádí, že jsou 

 to tenkodeskovité, světložluté opuky s 



Inocei-amus Cuvieri, 

 Scapbites Geinitzii, 

 Baculites, 

 dlouhoocasý nový rak. 



Sledováním pásma X. od Loučenského tarasu na jih poučili 

 jsme se, že pásmo X. nabývá tu týchž vlastností jako v okolí Řipu. 

 Souvrství X(Z. bylo i zde mocnější, a pevnější lavice střídaly se i zde 

 s měkčími vrstvami; avšak větráním a splavením jen nejstarší jeho 

 část zachována. 



B. Pásmo X. severně od čáry Dobrovice— Libáň až po 

 čáru Bakov — Sobotka. 



Tento pruh Pojizerského kraje jest jižní částí Jizerského delta. 

 Vrstvy pásma X. v předchozích vysočinách slinité, počínají se tu mě- 

 niti, částečně v pískovce. To se děje v oboru souvrství Xc. a pouze 

 v Markvartické vysočině poněkud i v souvrství X&. 



Souvrství Xc. mění se ve facii pískovcovou tím, že se vrstvy 

 slínů, místy dosti písčitých a málo vápnitých, počínají prokládati vrst- 

 vami pískovcovými rázem střídavě se vykliiiujícím. Toto střídavé vykli- 

 ňování děje se velmi nepravidelně. Maximum faciových změn nalé- 

 záme v Markvardcké vysočině. Tam počínají se i do vyšší části sou- 

 vrství X&. vkládati ojedinělé stolice pískovcové. 



Uzemí, o němž tuto jednati budeme, rozděluje se ve tři 

 oddíly: 



1. Chlomecký hřhet čili Chlum^ 



2. MarkvarficJcá vysočina, 



3. Kosmonosská výšina. 



Chlomecký hřbet čili Chlum táhne se od Nepřeváz u Mladé Bo- 

 leslavi až k průsmyku Domousnickému od Z. k V. 



MarTcvartická vysočina odděluje se od Chlumu Domousnickým 

 prûsmykem, a zaujímá krajinu mezi Střevačí u Jičína, Sobotkou, 

 Dolním Bousovem, Domousnicemí a Líbání. 



