42 



XVII. čeněk Zahálka: 



Slin šedý a zažloutlý na povrchu v jíl rozpadlý. V tomto povrcho- 

 vém jílu Izetuatam jemná zrnka křemene spatřiti (z ornice hno- 

 jené pískem?). V jeho oboru vlhké půdy 10-0 



349-5 



í 11 



o 



í 

 I 



b..' 



{ 



30 



9-5 



1-5 

 1-5 



3-15 



Pískovec kvádrový bez vápence, jemnozrnný, s bílými kao- 'i 



íinickými zrnky, málo muskovitu, křehký a sypký, bílý 



ueb žlutý 



iO. Pískovec jilovitý žlutý, měkký, křehký, místy s pevnější 

 o néco vrstvičkou, s muskovitem, na povrchu v jilovitý 

 písek rozpadlý, který se dá hnísti poněkud. V jeho oboru 

 písčité ale vlhké půdy 



2. Pískovec kvádrový jemnozrnný, zažloutlý neb bélavý, s hoj- 

 ným muskovitem, málo biotitem 



I Vrstvy nepřístupné, v jich oboru však písčitá půda . . . 

 j I Socha P. Marie. 334. 



I Vrstvy nepřístupné, v jejich oboru však písčitá půda . . 



7. Pískovec jilovitý, jemnozrnný, s tmelem jilovitým, bez vá- 

 pence, tence deskovitý, složený z jemných zrnek křemene, 

 méně muskovitu a hojného černého neb hnědého smetí 

 uhelného i drobky. Tu a tam skvrny jílu šedého. Barva 

 pískovce šedá až hnědá (od uhelnatých součástek). Lože 

 jsou někde křivá. Přechází místy v jíl šedý, deskovitý. 

 V panském lomu je v tomto souvrství lavice pískovcová, 

 03 m mocná, šikmá, která se při SV. straně náhle a dosti 

 tupě kouči. (Viz obr. 56.) TQVíto pískovec slinitý je jemno- 

 zrnný, bílý, šedý neb zažloutlý s bílými, kaolinickými teč- 

 kami, s muskovitem 0'95 



6. Pískovec kvádrový slinitý, jemnozrnný, bílý, šedý a za- 

 žloutlý, s bílými kaolinickými zrnky a s muskovitem, 

 křehký. Vybírá se na kvádry pro stavbu v panském lomu 

 Jil šedý tvoří základ v panském lomu u P. Marie . 0*2 



Nepřístupné vrstvy 11-7 



Jíl písčitý, Žlutavý 0-5 



Kvádrový pískovec, bez vápence, jemnozrný, žlutavý, s jem- 

 nými bílými zrnky kaolinu z proměněného živce; zrnka 

 křemenná žlutavá, místy černá. Tu a tam muskovit. Na 

 plochách ložných více muskovitu 1'5 



1. Vrstvy na povrchu v šedý jíl rozpadlé a žlutým pískem 

 pokryté. Zde budou asi deskovité sliny a desky pískovce 

 vápnitého 18'8 j 



296 



1-20 



12-4 



2. Slin, měkký, tmavošedý, na povrchu zbělá neb sežlontne 

 s hojnou mikroskopickou faunou Foraminifer, Bairdií a 

 jehlic spongií. U povrchu v tenkých destičkách, na po- 

 vrchu v jíl rozpadlý, často mazlavý, poněvadž v oboru 

 tom vlhko. Desky pískovce s horních vrstev sesuté jsou 

 na povrchu roztroušené. Černavky v nejhlubší poloze po- 

 krývají často vrstvy 66'0 



230. Dno údolí mezi Karlovým vrchem a côtou 232. 



30 



1. Nejhlubší vrstvy slinu nepřístupny pro diluvialní písek 



■ 227 



Nepřístupno pro diluvialní písek žlutý s bílým štěrkem kře- 

 menným as 1'0 



; 



Základ: Pásmo IX. souvrství d. popsané v profilu 71. Na Spravedlnosti. 



226 m n. m. 



