.<-. XVII. čeněk Zahálka: 



35. Skála u Chlomecké myslivny. 



Profil 147. Obr. 55. 



Od JZ. konce Chlomku jde cesta ku Myslivně. Před myslivnou 

 je lom, v němž odkryty jsau skorém nejvyšší vrstvy souvrství Xc, 

 které jsme v předešlém profilu poznali. Právě proto, že jsou tu vrstvy 

 čerstvě odkryty, lze tu lépe než-li jinde styk obou facií nejvyšších 

 vrstev pásma X. studovati. Nejlépe bude, sledovati popis na obrazci 

 55. Po pravé či JZ. straně lomu, který u samého temene stráně Chlo- 

 mecké nad Nepřevázy je umístěn, vystupuje skalisko hvádrovéJio pí- 

 skovce jemnozrného bez vápence. Je bílý, místy zažloutlý. Zrnka kře- 

 menná jsou nejvíce čirá, místy do bělá, žlutá i červená. Mezi zrnky 

 křemene jsou i zrnka kaolinu bílá a zažloutlá, povstalá proměnou 

 živce. Šupinek slíd je nejméně. Více muscovitu, méně biotitu. Ska- 

 lisko to je odkryto v mocnosti 3 m. V horní polovici je pískovec/ 

 prostoupen slabými žlutými vrstvami téhož pískovce. Jsou nahoř^/ 

 mírně i vlnité zprohýbány. Po levé straně přechází pískovec tento ve 

 tři výběžky klínovitě se do písčitého jílu ztrácející. 



Skalisko kvádrového pískovce pokryto je písčitým jílem. Týž 

 sousedí též pískovci po levé či S V, straně. Také jeho vrstvy jsou 

 všelijak zohýbány a výběžky jeho též se v pískovci klínovitě ztrácejí. 

 Má v sobě slabé vrstvičky žlutého pískovce shodného s prve popsa- 

 ným. Tak jak se zprohýbá jíl, tak zprohýbají se vněm vrstvičky vlo- 

 ženého pískovce. Některá vrstva pískovce má na průřezu stěny lomu, 

 délku 2 m, jiná 3 m i více. Nemají tedy dlouhé rozšíření, v brzku 

 se ztrácejí. Tu a tam končí se na stěně výběžek nějaké vrstvy pí- 

 skovce. 



Písčitý jíl nešumí v kyselině, je šedý s nádechem do žlutá. Již 

 na omak jeví se drsným od písku. Otřeme-li jej málo ve vodě objeví 

 se dosti jemného písku shodného s oným v sousedním pískovci. Zřídka 

 má zrnko jak mák velké. Šupinky muskovitu tu a tam. Jsou velmi 

 malé. Muskovitu je více, biotitu málo. Dosti chová hnědých uhelných 

 drobtů a smetí. Po navlhčení loupá se jíl v nepravidelné střepiny. 

 Je plastický. Ve výplahu shledáno nejvíce písku, čirého křemene, 

 zřídka žlutého a červeného. Dosti drobků limonitu, méně kaolinových 

 zinek. Jediná jehlice spongie válcovitá z vápence. 



Jak v lomu, tak i v obci i pod obcí Chlomkem je viděti, že tu 

 přicházely do styku náplavy dvou proudů, z nichž jeden přinášel 

 náplav písčitý — křídové Jizery — druhý jilovitý — hlavně křído- 

 vého Labe. 



