Pásmo X. křídového útvaru v Pojizeří. 4.9 



Písek křemenný a živcový v jílu poukazuje na týž původ z Ji- 

 zery křídové, jako v sousedním pískovci. 



Poněvadž vrstvy pískovce a jílu s6 "navzájem klínovité prostu- 

 pují, někdy divoce prošlehávají, neudržují stálý horizont a brzy ta 

 neb ona vymizí a druhou facií se nahrazuje, je přirozeno, že profily 

 souvrství Xc. v těchto místech jsou takřka každým krokem jiné. 



36. Druhá rokle při západní straně Yinařic. 



Profil 148. Obr. 61. 



Od Vinařického zámku 600 m na západ vybrázděna je v jižní 

 stráni Chlomeckého hřbetu rokle. Počíná u cesty do Chlomku a smě- 

 řuje ku jižnímu konci Vinaříc. Při cestě do Chlomku, u temena 

 stráně, dobývá se pískovec ku stavbě, V hlubší poloze stráně nejsou 

 vrstvy přístupny, místy ssutinami shora dolů pošinutého slinu a pí- 

 skovce zakryty. Je zde 



Profil 148. 



Diluvium. Žlutá hlína pokračuje výše. 330 m n. m. 



4. Kvádrový pískovec kaolinický, jemnozrnný, bílý, drobivý 

 se žlutými pruhy všelijak zohýbanými v lomu u cesty. 

 Petrografické poměry jako u obce Chlomku 1-5 



3. Jíl písčitý šedý s limonitovými ploškami přerušen tu a 

 tam pískovcem kvádrovým bílým, jemnozrnným jako 4. . . 1*0 



2. Kvádrový pískovec jako 4. udržuje horizont několik metrů 2-0 



1. Slin tmavošedý deskovitý, při povrchu v třípky, na po- 

 vrchu v šedý jíl rozpadlý. V něm vloženy jsou pevné a 

 tvrdé vrstvičky pískovce vápnitého bělavého s muskovitem. 

 Vrstvičky pískovce neudržují dlouho horizont. Brzy se 

 vytratí a jiné výše neb hlouběji se vyvinují. Na povrchu 

 rozpadá se v tabulky, které se pak povalují po stráni a 

 dolů s jílem pošinují. Přístupno jen do hloubky 10 m. 

 Hlubší vrstvy nepřístupny 48*5 



277 



X 



-OS 



' zívl 



b. Slía tmavošedý, špatně přístupný, na povrchu v šedý jíl 

 rozpadlý, neb shora pošinutými ssutinami jílu a pískovce 

 pokrytý 67 j 



Dno údolí pod Cihelnou mezi Sejcínem a Dobrovicemi. 210 m n. m. 



Věstník král. české spol. nauk. Třída II. 4 



