Q^ XVII. čeněk Zahálka: 



Pískovec Xcl. dokazuje, že se střídá v té poloze slin s pískov- 

 cem. Možná, že, kdyby byly vrstvy v oboru Xc2. přístupnější, našli 

 bychom třeba více lavic pískovcových do slinu vložených. 



45. Kopanina. Část západní. 



Profil 154. Obr. 66. 



Hřbet, táhnoucí se od Domousnic k Bačálkum, sluje Kopanina, 

 Má směr od SZ. ku JV. Vysoká jižní stráň jeho, podobného složení 

 i vzhledu, jako jižní stráň Chlumu svažuje se k Rabakovu, Dolním 

 a Horním Rokytňanům. Povšimněme si napřed části stráně mezi Ra- 

 bakovem, Dolními Rokytňany a Sv. Janem jižně od Veselíc. 



Profil 154. 



Sv. Jan ua temeni hřbetu J. od Veselíc. 371 m n. m. 



( 7. Kvádrový pískovec jemnozrnný, s bílým tmelem kaolíníckým, 

 bílý neb žlutavý, bez vápence. Nevychází na povrch. Místy 

 prozrazuje se co písek v půdě, místy vyorávají se větší kusy 



jeho 9 



Vrchol lomu. 362. 



6. Kvádrový pískovec jako 4. v desky neb písek rozpadlý ... 0*6 

 5. Kvádrový pískovec v bílý písek jemnozrnný rozpadlý .... 0*8 

 4. Pískovec kaolinický jemnozrnný, zažloutlý, bez vápence. Ka- 

 olin v bílých zrnkách. Má hojně muskovitu, málo biotitu. 



Větráním stává se žlutším 03 \ 



3. Kvádrový inskovec kaolinický, jemnozrnný, bílý neb zažloutlý, 



týchž vlastností co 4, jenže pevnější 2-0 



Dno lomu r. 1902. 



2. Kvádrový pískovec jako 3., místy v písek rozpadlý. Při cestě 

 od sv. Jana do Dol. Rokytůan jen do hloubky 3 m pozorován. 



Dále na Z. pozorován i hlouběji 13-8 



1. Slin tmavošedý, měkký, na povrchu v jíl rozpadlý. Do něho 

 vloženy jsou ojedinělé vrstvy pískovce. Tyto jsou při povrchu 

 rozpadlým slínem zakryté 22-5 



a{ 



322 



b. Slin tmavošedý, měkký, na povrchu v jíl rozpadlý. V jeho oboru 

 vlhké pozemky 77 



Dno údolí od J. strany Rabakova. 245 m n. m. 



Kvádrových pískovců ze souvrství Xc. 2., 3. používá se ku stavbě. 

 Souvrství slínů Xď. nadržuje vodu a živí množství rybníků i močálů 

 širšího okolí. 



