66 



X! 

 o 



XVII. čeněk Zahálka: 



7. Kvádrové pískovce nepřístupné v Bačálkách as 265 



6. Vrstvy pískovrů, yložené do sUnu. Ony povalují se v plackách 

 na povrchu, tyto na povrchu v jíl se rozpadnou. Ve východní 

 strané Bačálku a v Ličnu. Blízko za vých. stranou Lična na- 

 lezen v lomu tento sled vrstev při cestě k Milkovickému dvoru : 



310. Vrchol lomu. 



5. SHn šedý, rozpadlý 1*5 



4. Pískovec kaoli nicky jemnozrnný, v kulovitých tvarech ze sZínw vy- 

 stupuje 0*4 



3. SHn jako 5 0-4 



2. Kvádrový pískovec s kaolinickým tmelem, jemnozrnný, zažloutlý, 

 bez vápence, s hojným muskovitem a biotitem. Dosti pevný. Má 

 v sobě pískovec vápencový (kvarc), velmi jemnozrnný, šedý, pevný 

 a tvrdý, s málo muskovitem, s bílým vápencovým tmelem. Moc- 

 nost jeho nebyla celá do hloubky přístupná. 



Dno lomu. — — 



1. Vrstvy slínů a pískovců jako 2. — 6. pokračují hlouběji. 

 Rozhraní nepřístupno. — 



b. Slin tmavošedý, na povrchu v jíl šedý rozpadlý, skládá spodní část strání 

 pod Ličnem a Bačálky. 



Silnice J. od Lična. 240 m n. m. 



Slin všech souvrství jest jako dříve měkký, snadno se v jíl roz- 

 padne, dolů se stráně pošinuje aneb splakuje, čím se vrstvy ve stráni 

 nepřístupny stávají. 



48. Milkovice, dvůr. 



Kopec, na němž založen Milkovický dvůr, složen je též ze slínů, 

 které jsou na povrchu ve žlutavý neb šedý jíl rozpadlé. Rovněž úpatí 

 jeho až ku silnici západně od Libáně. Vrstvy tyto spadají do výše 

 nadmořské 227—250 m a náleží ku spodní části souvrství XĎ. 



Krejčí ^^) poznal vrstvy našeho pásma X. od Bousova přes Do- 

 mousnice na vrchol Kopaniny a odtud až k Libáni. Počítá slinité 

 vrstvy jejich ku svým Březenským vrstvám (t. j. k našemu pásmu IX) 

 a nazývá je shnitými opukami; uvádí z nich velké exempláry Inoce- 



^^) Studie, str. 141. 



