Pásnio X. křídového útvaru v Pojizeří. (J7 



rámus Cuvieri (Brongniarti Zahálka) a je mu známo, že v lomu, zva- 

 ném v Peklách, střídají se kvádrové pískovce se slinitými opukami. 

 Poněvadž určuje kvádrové pískovce co Clilomecké vrstvy, proto se mu 

 Bfezenské vrstvy s Chlumeckými střídají a dochází k závěrce, že 

 „BřezensJcé a Chlomecké vrstvy jeden geologický celek vytvořují". 



Ve větší mocnosti poznal Keejčí^'') kvádrový pískovec svých 

 Chlomeckých vrstev na Křižánku a Markvartické vysočině s lomem 

 u Skuřiny. 



49. Záhuby, Lhota Zelenská, Skuřiny. 



Profil 157, 158. Obr. 64, 66. , 



Od V. strany hřbetu a lesa Křižánku prohlubuje se v pásmu X. 

 dosti hluboké údolí směru JV. a vyústí se pod Milkovickým dvorem 

 do rybničně kotliny Dětenické. 



V horní části tohoto údolí roztroušeny jsou domky obce Záhub 

 a ve stráních přilehlých dal se pěkně zjistiti sled vrstev pásma X. 

 Poněvadž někteří hospodáři vybírali na svých pozemcích pískovec ku 

 stavbě, mohl jsem zjistiti polohu mnohé lavice pískovcové v oboru 

 zdejších slínů, která by byla zůstala nepovšimnuta v našem profilu, 

 poněvadž by ji půda zahalovala. Poučný je profil, který jsem zho- 

 tovil v levé (východní) stráni Záhubského údolí od č. d. 11. v Zá- 

 hubech k lomům u J. konce Zelen ské Lhoty a odtud až do Skuřin. 



Sliny souvrství Xö. nadržují vodu. Tato místy, na př. v č. d. 

 11., jako pramen vyvěrá. 



Profil tento je tím důležitý, že tu poprvé shledáváme v horní 

 části souvrství Xď. stolice pískovcové. 



Profil 157. 



Vrchol stráně při S. konci Skuřin. As 361 m n. m. 



Diluvium. Hlína žlutá, pisčitá. Mocnost různá, místy 1 m. 

 360 



") Tamtéž, str. 142. 



I 



I 



