68 



XVII. čeněk Zahálka: 



X 



I 13. Kvádrový pískovec kaolinický, bez vápence, jemnozrnný, bílý, ^ 

 šedý a žlutý. Dobývá se ku stavbě v lomech při S. straně 

 Skiirin u sv. Jana a v háji. Několik m mocný. 



Kříž Z. od Skuřin. 



1-2. riskovec kaolinický deskovitý, šedý a žlutý, jemnozrnný, se 

 šupinkami muskovitu a uhelnými drobky u kříže. 

 Jsou-li v souvrství 12. a 13. také vložky slinu nemohl jsem 

 zjistiti, poněvadž není vrstva za vrstvou přístupna. 



li. Vrstvy pokryté diluvialní žlutou blinou písčitou. 



U J. konce Zelenské Lhoty. Cota 334. 



10. Slin šedý neb žlutavý 7-2 



9. Vrstvy kryté diluvialní blinou žlutou, písčitou 160 



Temeno stráně a lomu nad č. d. 11. Záhub 3108. 



8. Pískovec kaolinický jemnozrnný, žlutý, rozpadlý Q-ó 



7. Pískovec kaolinický v pevnější vrstvě jinak jako 8 0'1 



6. Pískovec kaolinický jako 8., rozpadlý 1-0 



5. Pískovec kaolinický deskovitý, jemnozrnný, zažloutlý, s boj- 

 c.< nými šupinkami muskovitu, méně biotilu, s kaolinem v bí- 

 lých zrnkách; větráním stává se žlutohnědým 0-5 



4. Jíl velmi pisčitý, tence deskovitý, šedý až šedožlutý. Zrnka 

 křemenuá neviditelná, teprve po otřeni kartáčem ve vodě 

 zjevná. S četnými šupinkami muskovitu, málo biotitu a drobky 

 uhelnými. Místy je tento jíl poněkud slinitý 1-6 



3. Pískovec slinitý deskovitý, šedožlutý, jemnozrnný, tu a tam 

 s hrubším zrnem křemene tmavošedého. Má jemné šupinky 

 muskovitu, méně biotitu a drobky uhelné 7 



2. Kvádrový pískovec jemnozrnný, zažloutlý, s bílým tmelem 

 kaolioickým, s jemnými šupinkami muskovitu a biotitu, sypký 

 bez vápence. Zřídka kde obieví se v některé stolici boule 

 pískovce vápencovitého (kvarcu). Složen je ze čtyř stolic, které 

 s hora dolů mají mocnost: 08 m, 1-5 m, 0'4 m, 0-3 m. Vy- 

 bírá se ku stavbě 3*0 



303-4. Dno lomu r. 1902. ^— — 



1. Vrstvy nahoře nepřístupné, v hlubší poloze vychází písek 

 z rozpadlého kvádru a nejhlouběji kvádrový pískovec jako ve 

 souvrství 2 7-6 



295-8 



*•{ 



5. Slí?i tmavošedý, na povrchu v jíl rozpadlý 6*0 



4. Pískovec vápencovitý (kvarc) jemnozrnný, bělavý, s málo bio- 

 titu a muskovitu, pevný a tvrdý. Z něho zhotovena je stírka 

 v č. d. 11. Byl vybírán v poli a shledáno, že je místy kvá- 

 drem sypkým 2-0 



3. Slin tmavošedý na povrchu v šedý jíl rozpadlý 4*0 



283-8. Č. d. 11. Záhuby. 



2. SIÍ7Í tmavošedý, na povrchu v šedý jíl rozpadlý. Obsahuje 

 stolice pískovce vápencového aneb pískovce kvádrového právě 

 takové jako v následujícím profilu 158 , v souvrství Xb4, 2 13-5 

 Tyto v osamocených balvanech někdy ve stráni vyčnívají. 

 Temeno břehu potoka. 



1. Slin tmavošedý, na povrchu v šedý jíl rozpadlý, skládá břeh 

 potoka. Z něho tu a tam vyčnívá okulacený balvan pískovce 

 vápencového (kvarcu) velmi jemnozrného, bílého. Týž má 

 dosti muskovitu a biotitu, drobky uhelné, tmel vápencový, 

 [ [ bílý. Je pevný a tvrdý 1*5 



Hladina potoka u lávky v Záhubech pod č. d, 11. 268-8 m n. m. 



