72 



XVII. čeněk Zahálka: 



S. strauè obce, z výšky mezi 230 a 240 m n. m. Měly barvu tmavo- 

 šedou. Na povrclm stávají se šedými, bělavými i žluté pruhy nabý- 

 vají. Krom četných Chondritových větévek nebyly v nich žádné zka- 

 meněliny. V témž niveau skorém nalezl však Frič^'') v místech, kde 

 nyní stojí cukrovar a nádraží, tyto zkameněliny: 



Ošmeroides Lewesiensis Corbula caudata. 



Beryx, Leguminaria truncata. 



Otodus. Venus subdocussata. 



Lamna. Venus laminosa. 



Turritella multistriata. Astarte acuta. 



Fusus? Tellina concentrica. 



Aporrhais Réussi. Inoceramus Cuvieri. 



Turbo decemcostatus. Pecten Nilssoni. 



Trochus amatus. Auomia subtruncata. 



Acmea depressa. Ostrea frons. 



Dentalium medium. Rhynchonella. 



Dentaliura glabrum. Cytherella. 



Cardium lineolatum. Pollicipes glaber. 



Cardita tenuicosta. Trochocyathus? 



Eriphyla lentipularis. Cristellaria rotulata. 



Nucula semilunaris. Frondicularia inversa. 



Leda siliqua. Dentalina. 



Fric považoval vrstvy, z nichž tyto zkameněliny pocházejí, za 

 Březenské, totiž za naše pásmo IX. 



Tytéž sliny souvrství Xö. co v Dolním Bousově, jsou též při 

 silnici na J. do Vlčího Pole. Ve výši asi 250 m u, m. mezi oběma 

 obcema dobývala se v poli před mnoha léty stolice velmi pevného 

 a tvrdého, šedého a zažloutlého Memitého pískovce, křemenci podob- 

 ného. Vápence nemá, místy je však proniknut hydrátem železitým. 

 Vzorky tohoto pískovce nalezl jsem ještě v poli roztroušené. O této 

 stolici píše již Krejčí: ^'^) „. . . viděti je ve slínech (Březenské 

 vrstvy) asi tři stopy mocnou křemennou žílu, z níž se štěrk pro sil- 

 nici vyrábí a jejíž směr jde od J. k S." 



Podlé Krejčího obsahují sliny blíže této žíly následující zka- 

 meněliny: Inoceramus Cuvieri, Nucula semilunaris, N. Siliqua, Car- 



^°) Březenské vrstvy, str. 38. 

 '") Studie str. 141, 



