Pásmo X. křídového útvaru v Pojizeří. 73 



dium semipapilatum, Turritella costata^ Solarium decemcostatum, Le- 

 guminaria truncatula, Aulolepis Réussi, Osmeroides leivesiensis a ko- 

 prólithy s rybími šupinami. • ■• 



Podle mokrých, mazlavých, jilovitých pud lze souditi, že tyto 

 sliny pokračují z Vlčího Pole vzhůru po severní straně Hladoměř- 

 ského hřbetu, více než do prostřed stráně. Hustý porost lesní z buj- 

 ných dubů, buků, jilm, modřínů a borovic, činí bližší pozorování těchto 

 vrstev nemožným. Jsou-li tedy i zde vložky pískovcové ve slinu, ne- 

 víme. Teprve, když se octneme v horní části Hladoměře, pozorujeme 

 pojednou půdu písčitou s nakupenými, svalenými balvany kvádrového 

 pískovce jemnozrnného, žlutého, sypkého, jako jsme poznali v profilu 

 z Doraousnic přes Veselíce na Hladoměř. 



Na základě uvedeného lze jen povrchní sestaviti profil z Dol. 

 Bousova přes Vlčí Pole na Hladoměř. 



Profil 160. 



Hladoměř, vrchol. 371 m n. m. 



c. Kvádrový ^jískovec jemnozrnný, žlutý, jako Xc5. u Veselic. Hlouběji 



snad i slin, ale pískem a pískovcem svaleným pokrytý 49 



322 — 



4. Slin tmavošedý na povrchu ve žlutavý jíl zvětralý. Na nej- 

 spodnější části jeho spočívá obec Vlci Pole. V obvodu obce 

 pokryt je žlutým pískem ve vrstvách uloženým, v mocnosti až 

 6 m. Je splaven s Hladoměře 72-5 



s{ 



Çu. 



250 



3. Křemenitý pískovec, křemenci podobný, bez vápence, šedý, 

 Ď .< aneb hydrátem železitým žlutě zbarvený, velmi pevný a tvrdý 



(mezi Dol. Bousovem a Vlčím polem) as 1'0 



2. Slin tmavošedý, při povrchu v tenké desky rozpadlý na po- 

 vrchu v šedý neb žlutavý mastný jíl rozpadlý 9*0 



Bousov Dolni. 240. 



1. Slin tmavošedý (do modra), v tlusté desky dělitelný, ve stud- 

 nách Dolního Bousova 60 



234 m n. m. 



Již tedy i v Xö. počíná se objevovati pískovcová lavice, a to 

 v dosti hluboké poloze 250 m n. m. 



