Pásmo X. křídového útvaru v Pojizeří. 77 



C. Pásmo X. severně od čáry Bakov-Sobotka (Jičín) až 

 k ústí Jizery křídové. 



V tomto okresu nabývá pásmo X. nejpísčitějšího rázu. Západní 

 okraj je však blízký hranice Jizerského delta a tu dosti slinitých 

 vrstev se objevuje. 



Souvrství Xa. je složeno ze slinitých pískovců glaukonitických. 



Souvrství Xb. má v nejspodnější části sliny neb písčité jíly, 

 střední i svrchní je ve kvádrový pískovec proměněno. Pouze na 

 okrajích Jizerského delta jsou ve vyšší části též slinité vrstvy. 



Souvrství Xc. je úplně ve kvádrový pískovec proměněno. Vý- 

 jimku činí opět okraj Jizerského delta, kde ve spodní části sliny 

 převládají a lavice pískovců do nich tu a tam vloženy jsou. Svrchní 

 oddíl souvrství toho je však i zde kvádrem. 



Souvrství Xcl., dříve úplně slinité, počíná se v jižní části okresu 

 tohoto proměňovati v pískovce a čím dále k severu mění se i vyšší 

 vrstvy v pískovce, až konečné při ústí Jizery křídové jest souvrství 

 toto ve kvádrový pískovec proměněno. 



Při ústí Jizery křídové je takřka celé pásmo X., až na nepatrnou 

 část nejspodnějších vrstev, ve kvádrové pískovce proměněno a i ta 

 nepatrná část je dosti písčitá. 



Hruboskalská vysočina. 



Vysočina pískovcová rozkládající se mezi Malou Skalou, Mni- 

 chovo Hradištěm a Jičínem patří mezi nejkrásnější kraje vlasti naší. 

 Nejen pro svůj ráz, ale i pro zvláštní původ geologický zasluhuje 

 zvláštního jména v oboru severočeského pískovcového horstva. Chceme 

 ji nazývati „Hruboskalskou vysočinou", poněvadž v okolí Hrubé Skály 

 malebnost jejích skal dávno jest již známa a svého vrcholu do- 

 stupuje. 



Jádrem této vysočiny jsou kvádrové pískovce kaolinické, nále- 

 žející hlavně souvrství Xc. Všude, kde tyto na povrch vystupují, pod- 

 robeny jsou rychlému větrání a denudaci podle loží a rozsedlin jejich, 

 čím vznikají divokoromantické skalní skupiny. 



Vysočinu Hruboskalskou možno po stránce geotektonické roz- 

 děliti na několik částí a sice: 



