09 XVII. Čeněk Zahálka: 



Jak řečeno, je šířka rozsedliny dislokačaí 30 m a končí se mezi 

 statkem čís. 14. a čís. 11. Zde u č. d. 11. vystupují při SZ. straně 

 rozsedliuy vrstvy pískovcové souvrství Xc. zaujímajíce týž obzor 

 výškový jako ony sliny souvrství X&. po JV. straně dislokace. Statek 

 číslo 11. spočívá již úplné na pískovci. Profil, vedený vrstvami po 

 SZ. straně dislokační rozsedliny od potoka Klenice ku čís. d. 11. 

 a vzhůru do stráně směrem S., je tento. 



Profil 164. 



Obr. 70. 

 Vrchol ostrohu mezi Kosteckým dûlem a Plakánky. Cóta 305 m vl. m. 



{ d. Slin tmavošedý, při povrchu svém v šedý jíl rozpadlý. Je pokryt ve strání 

 i na vrcholu ostrohu diluvialní hlínou 31 m 

 274 ^ 



2{ 



>3í 



( 3. Kvádrový pískovec kaolinický, krytý diluvialní hlínou žlutou. ■j 



Temeno jeho ve výši 274 stanoveno konstrukcí 17-5 



2. Pískovec jilovitý hrubozrnný- neb jemno- až drobnozrnný 

 s četnými hrubými zrny křemene (menší hrachu), drobivý, 

 velmi křehký, šedý. Zrna křemenná jsou čirá, bílá, šedá, 

 tmavošedá. Tmel jilovitý šedý. Byl asi dříve slinitý, vápenec 

 však je vyloučen, neboť dále od rozsedliny dislokační je sli- 

 nitý. Je to faciový přechod v kvádrový pískovec čili vyvinu- 

 jící se facie kvádrového pískovce. Nejspodnější část v moc- 

 nosti as 3 m vyčnívá nad č. d. 11. na povrch, vyšší je kryta 

 diluvialní blinou, v níž výše založena r. 1902 cihelna ... 3 m 



2.ó3'5. Cesta mezi č. d. 11. a č. d. 14. 



1. Pískovec jilovitý jako 2 5*4 | 



Hladina potoka Klenice. 248-1 m n. m. 



Pískovce jilovité vrstev 1. a 2, tohoto profilu, o mocnosti as 

 8-4 m přístupných, naleží nejspodnější části souvrství Xc/3., tedy 

 vrstvám, které u Nových Telib složeny byly z kvádrových pískovců 

 s vložkami slinu. (Profil 151. a 152.). Zde jsou pískovce tyto bez 

 vložek slínů, jsou však jilovité, po případě slinité a vidíme je v tak 

 mocných stolicích vystupovati, že činí přechod ve kvádrové pískovce. 



Velmi poučný příklad pro rychlou změnu faciovou vrstev po- 

 skytují t}to pískovce souvrství Xc. ve Střehomi, stopujeme-li je hoře 

 Kosteckým dûlem, jak z následujícího bude patrno. 



