Pásmo X. křidovébo útvaru v Pojizeří. 33 



57. Střehom, hráz rybníka. 



Profil 165. Obr.-7</ 



Jderae-li od předchozího profilu 164. dále podle cesty k SZ. 

 při levé stráni Kosteckého dûlu, mineme v délce 38 m statek č. 11. 

 a po dalších 40 m, čili po 78 m od předešlého profilu, dojdeme proti 

 rybničně hrázi. Pískovcové stolice souvrství Xr*. jsou již poněkud 

 více odhaleny; odkryté jsou nad cestou již 4*5 m. 



Profil 165. 



Vrchol ostrohu jako v předešlém profilu. 305 m n. m. 



d. Slin tmavošedý pokrytý diluvialní hlínou 30-5 



. 274-5 



li 



2. Kvádroví'/ pískovec kaolinický, diluvialní hlínou krytý. 



1. Pískovec slinily, hrubozrnný, s četnými jemnými a drobnými zrny 

 křemene, šedý. Vypadá jako onen Xc 1, 2 předešlého profilu, 

 má však zachovaný vápenec. Na povrchu snadno zvětrává a je 

 '^"l rozdrobený. Je-li čerstvé vylámán, podobá se kvádrovému pí- 

 skovci. Nejsou-li vrstvy velmi zvětralé, bývá v nich pozorovati 

 poněkud pevnější vápnitější stolici. Souvrství toto přístupno jen 

 v nejnižší části stráně v mocnosti 4*5 m nad cestou proti hrází 

 rybníka. Výše kryto je diluvialní hlínou žlutou. 



Cesta, 60 cm nad hrází rybničnou ve Střehomi. 252-6 m n. m. 



Pozorujme nyní vrstvy pískovce shnitého Xc. podle této stráně 

 dále. Jsou čím dále tím více odkryté, holé, takže stěna jejich vždy 

 víc a více nad dnem údolním vystupuje. Ve vzdálenosti asi 80 m 

 (měřeno kroky) docházíme ku Hornímu mlýnu. 



58. Horní mlýn ve Střehomi. 



Obr. 70 



Profil je tu podobný jako v profilu předešlém. Souvrství Xc/3. 

 má ve spodní části pořád ještě pískovec slinitý drobno až hrubozrnný, 

 šedý až tmavošedý; avšak počínají se v něm objevovati již světlejší 

 partie méně slinitého pískovce. Stolice jsou asi po půl metru moc- 

 nosti. Nejsou to sice ještě stolice typického kvádrového pískovce, ale 

 velmi podobné. 



6* 



