g. XVII. Cenèk Zahálka: 



Pokračujeme dále v ohledávání pískovcové stráně hoře dûlem 

 a povšimněme si profilu ve vzdálenosti 180 m od Horního mlýna. 



59. Stráň od Hor. mlýna 180 m na SZ. 



Obr. 70. 



Pískovce spodního souvrství Xc/5. jsou ještě více odhaleny a tvoří 

 příkrou stěnu nad údolím. Podobají se velice kvádrovým pískovcům, 

 ba mohli bychom je již za kvádrovce považovati, neboť již podobných 

 tvarů nabývají větráním jako tyto. Ba již i ony jamky, seskupené 

 jako voštiny na povrchu pískovců kvádrových, počínají se tu vyvino- 

 vati. Ve vyšší poloze ovšem je kvádrový pískovec kaolinický jako dříve. 



Profil 166. 



Vrchol ostrohu mezi Kosteckým důlem a Plakánky. 305 m n. m. 

 / d. Slin tmavošedý, pokryt diluvialní hlinou žlutou 28 m 



277 



\ (2. Kvádrový písJcovec kaolinický, bílý, nahoře jemnozrnný až drobno- •j 



^ I zrnný, dole hrubozrnný. I 



%^' I 1. Skorém Icvádi-ovíi pískovec hrubozrnný, "kvéhkÝ , málo jilovitý , s bí- I -^ 



lými zrnky kaolinu v malém množství. Tmel jilovitý je šedý. y^ 



Barva pískovce světle sedá. Hrubých zrn málo, jemných a drob- r^^ 



ných zrn nejvíce. Výška kvádrových pískovců holých nad ná- I 



' \ honem as 8 m, nad cestou as 10-5 m. \ 



Cesta při úpatí skal 251'5 m n. m. (Dno údolní o 0-5 m hlouběji.) 



Krejčí ^^) rozděloval naše pásmo X. na Chlomeckém hřbetu na 

 tři pásma z dola nahoru: Teplické, Březenské a (Jhiomecké. O po- 

 sledních dvou připouští, že tvoří jeden celek a nechává vrstvy jejich 

 střídati. Ve Hruboskalské vysočině nemá více Teplických vrstev, neboť 

 od Chlomeckóho hřbetu ku Střehomi vytrácí se mu Teplické vrstvy 

 tak, že potom po Jizerských vrstvách hned Březenské následují. Těmito 

 Březenskými vrstvami myslí naše sliny po případě jíly souvrství Xft. 



Střehomskou dislokaci Krejčí nenašel, proto rýsuje ve Střehomi 

 Březenské vrstvy pod Chlomeckými. 



Ve Hruboskalské vysočině veškery kvádry pásma X. tvoří u Krej- 

 čího samostatné pásmo : Chlomecké vrstvy s podloženými Březenskými 

 vrstvami. 



**j Studie, str. 140, 142, 143, obr. 39. 



