j^g XVII. čeněk Zahálka: 



62. Od Obory ku hradu Kosti. 



Profil 170, 171. Obr. 7.5, 81. 



Kostečky důl od pily Obory ku hradu Kosti je typickým ca- 

 iionem. Pilíře a stěny z kvádrových pískovců složené a lesním stro- 

 movím krášlené strmí tu kolmo nad úzkým dnem údolním vyplněným 

 místy hladinou rybníku a ovlažovaným potokem Klenicí. Malebnost 

 pískovcových skal v Žehrovské vysočině dosahuje tu svého vrcholu. 

 Směr důlu není tu přímý nýbrž klikatý; jednotlivé části mají směr 

 hud od JZ. ku SV., aneb od JV. ku SZ. To souhlasí se směrem 

 hlavních rozsedlin, jimiž jsou kvádrové pískovce prostoupeny a dle 

 nichž větrání a vyplakování pískovců se podporuje. Na svislých stě- 

 nách pískovcových skal měříme tento směr hlavních k sobě kolmých 

 rozsedlin : 



16 h JZ. a 10 h JV. 



Sklon celkový pískovcových vrstev je mírný a míří ku JV. 

 Obnáší asi 50'. Na pískovcových kvádrech pozorujeme však ješté 

 různé místní sklony, jak jsme to měli příležitost pozorovati i v jiuých 

 krajinách pískovcových skal našeho útvaru křídového. Tak pozoru- 

 jeme v nejvyšší poloze vrstvy vodorovné, uprostřed 5° k V. aneb 5° 

 k JV., u paty skal V k JV., často 10" k JZ. při směru vrstev 20 h 

 ku SZ. 



Také tyto pískovce kvádrové náleží ku souvrství Xc/3., jsou 

 hrubozrnné, kaolinické, žluté a mají v sobě též partie červené co 

 cihla zbarvené i v nejspodnější části souvrství. Červená barva po- 

 chází od krevelu, jímž je tmel kaolinický zbarven. Větráním tvoří se 

 povrch voštinovitý a mimo to ?ětší jamky uspořádány jsou v čarách 

 ložných, podle nichž jde místní sklon a podle nichž pískovec snadněji 

 větrá a ve kvádry se odděluje. Často je pozorovati, že při úpatí skal 

 rychleji vrstvy větrají nežli nahoře, takže některé pilíře skalní po- 

 dobají se obráceným komolím kuželovým a stěny stráně jako by po- 

 demlety byly. 



Výška pískovcového souvrství obnáší průměrně 27 w a mění 

 se místy o něco málo více neb méně dle poměrné vyšší neb nižší 

 polohy dna důlního. 



V levé stráni Kosteckého důlu při ústí Semtínské rokle jeví 

 se tento 



