Pásmo X. křídového útvaru v Pojizeří. 



91 







Profil 169. v Plakánkách 



• 



Profil 172. u Křečkova. 





o 



a 



'S 



d 



2. Slin tmavošedý (i s dil. 

 hlínou jej pokrývající). 22-2 



1. Slin tmavošedý a šedý 

 střídá se s písčitým, po- 

 někud slinitým jílem čer- 

 venavýro a žlutým ... 0-3 



e 



.o 



TI 



3.' Slin tmavošedý (i 3 dil. 

 hlínou) 1 ■{■.-) 



2. Pískovec hliniLý velmi 

 jemný, šedožlutý, s re- 

 zavými skvrnami, po 

 zvětrání poněkud ma- 

 stný 6-0 



1. Pískovec drobnozrnný, 

 8 chudým tmelem, šedý 

 neb žlutý, v tabulkách .3-3 





X 

 o 



S 



CD 



cß 



8. Pískovec kaolinický de- 

 skovitý, žlutý, jemno- 

 až drobnozrnný s oje- 

 dinelými hrubšími zrny, 

 s vložkou haematilového l'O 



5. Kvádrový pískovec kao- 

 linický, jemnozrnný s 

 ojedinělými hrubšími 

 zrny, místy haematitem 

 zbarven 10 





Kvádrový pískovec kaolinický 

 zrny 



jemno- až drobnozrnný s hrubými 

 křemene atd. 





Uvážíme-li dále, že sliny pásma X. měnící se v Pojizeří po- 

 stupem cesty k severu, t. j. k ústí křídové Jizery, v pískovce, pře- 

 chází pak ve facie kvádrových pískovců, což jeví se v hořejším po- 

 rovnání též od vrstev v Plakánkách ku vrstvám u Křečkova, tu 

 možno očekávati, že i pískovce Xdl. a Xď2. od Křečkova přejdou 

 na Hruboskalsku ve kvádrovce kaolinické, které nebude pak možno 

 od souvrství Xc. odděliti. 



Pískovcové skály souvrství Xc, lesem porostlé, vroubí stráné 

 důlu až do Libošovic. Sklon vrstev k JV. je příčinou, že se témě 

 skal těchto blíží vždy víc a více dnu údolnímu, zvláště když výstup 

 dna údolního je značný, až konečné v Libošovicích zapadá témě sou- 

 vrství Xc. pod povrch zemský a vyšší část povrchu nad obcí opanují 

 pak sliny souvrství Xd. pokryté i zde skorém všude diluvialní hlí- 

 nou. Poloha výšková je tato: 



