04 



XVII. Cenèk Zahálka: 



Také pláň mezi Dehetníkem, Dobšicemi a Lhotou Rytířovou má 

 pod mocnou diluvialní hlínou šedý jíl, zvětralý to slin souvrství Xfř. , 

 lilouběji deskovitý tmavošedý slin. > 



67. Zehrovské skály. 



Profil 170. 



Do značné výše zvedají se pískovcové skály nad Zebrovém a 

 Skokový. Dno údolní mezi Olešnicí a Žebrovém vyplněno je sliny 

 souvrství Xba. až po úpatí skal. Souvrství Xd. se svými sliny spla- 

 veno je mezi Podvyskři a silnicí Kostečkou v Zebrovských skalách, 

 Sestrojíme profil od dna údolního v Žebrově přes Žebrov na vrchol 

 Skokovských skal porostlých rozsáhlými lesy. 



Profil 176. 



Vrchol Skokovských skal V. od silnice do Kosti. 354 m n. m. 



. í Kvádrové pískovce kaolinické, jemnozrnné až drobnozrnné, bílé neb 

 I "^ I zažloutlé, vyplňují krajinu mezi silnicí Kostečkou a Žehrovským 

 dûlem v rozervaných skupinách skalních a osamocených pilířích. 



c !"* I Rozsáhlé lesy pokrývají jejich rozlohu 94 w 



260. Okraj lesa u Obory. 



y. 



ba.. Slin tmavošedý, na povrchu v šedý jíl rozpadlý v oboru obce Že- 

 brová od Žehrovky až k úpatí skal s mokrými půdami 17 m 



Dno údolní v Žebrově. Cota 243 m n. m. 



68. Příhrazy. 



Obr. 67. 



V podobných poměrech jako u Žebrová, nalézáme pásmo ,X. 

 u Příhraz, jen že ve vyšší poloze. Souvrství slinu na úpatí skal sahá 

 při V. straně obce ku 270 m n. m. a v hájemství Arnoštickém až 

 ku 290 m n. m. Ovšem jsou nejvyšší polohy těchto slinu pokryty 

 pískem s hora splaveným. Temeno pískovcových skal kvádrových do- 

 stupuje na Kobylí hlavě, J. nad Příhrazy 362 m n. m. a v Chodové 

 až 380 m n. m. Poslední místo je v hájemství Arnoštickém Z. od 

 Příhraz. 



V Příbrazských skalách olesněnýcb jsou zajímavé partie skalní : 

 Kobylí hlava, Mnich, Na Hynstech, Černé Louže, Hrázka, sluj Krtoln, 

 Staré Hrady, Chodov. 



