Pásmo X. křidového útvaru v Pojizeří. 99 



Při sklonu vrstev ku JV. je přirozeno, že kdybychom navštívili 

 temena skal pískovcových po J. strano Srbska, nalezneme je níže, 

 ku př. u Kamenice ve výši asi 330 m- a. m. 



72. Hrad Zásadka— Sychrovek— vrch Kácov. 



Profil 98. Obr. 53, 54. 



Vrstvy pásma X. od hradu Zásadky přes obec Sychrovek až na 

 vrch Káčov popsali jsme v profilu 98. při pásmu IX, Souvrství Xa. 

 není tam přístupno. V následujícím souvrství Xö. v podobě jilovitébo 

 slinu tmavošedého, výše šedého, jeví se vzácné stopy po zkameně- 

 linách v bílých zlomcích skořápek. O jeho proměnách vyvřelým če- 

 dičem v bol a porcelanjaspis pojednáváme zvláště. Souvrství Xc. 

 složeno je z kvádrového pískovce se zrnky kaolinu, chudého tmelem 

 hlinitým. Vápenec snad se z něho již vyloužil. V kyselině více nevře. 

 Dobýval se v lomech ku stavbě. Nejvyšší souvrství, jež je proměněno 

 a velmi proniknuto z části i obaleno čedičem, bude asi náležeti hor- 

 nímu souvrství Xc. Také o jeho proměněných vrstvách v porcelan- 

 jaspis a „kačovák" pojednáváme zvláště. Podle všeho střídaly se 

 v souvrství tom vrstvy pískovce podobné petrograficky zdejším kvá- 

 drovým s pískovcem deskovitým, jehož tmel byl bud slinitý neb jilovitý. 



73. (Mnichovo Hradiště)— Podol— vrch Káóov. 



Obr. 54. 



Mezi Mnichovo Hradištěm a Podolem pokrývá diluvialní žlutá 

 hlína nejvyšší souvrství IXcř. Na některých místech, kde se silnice 

 obě obce spojující, do povrchu hlouběji zarývá, tam vycházejí v břehu 

 silnice rezavé desky vápnitého pískovce IXcZ. na povrch. Před obcí 

 Podolem pátral jsem po prvé vrstvě, která by z oboru pásma X. nad 

 souvrstvím YLd. uložena byla, poněvadž se Schlönbach^^) zmiňuje 

 o své Ostreové vrstvě v Podole. Nepodařilo se mi však odkrýti sou- 

 vrství Xíř. Myslím, že Schlönbach počítal ku své Ostreové vrstvě 

 i nejblíže vyšší vrstvy ze souvrství XĎ., kde mu naše souvrství Xa. 

 zrovna přístupno nebylo, jak jsem to i na jiných lokalitách jeho seznal. 

 Diluvialní blina neb mocná ornice zakrývají styk obou pásem. Za to 



"j Die Kreideformation im Iser-Gebiete. Verhandl. d. k. k. geol. Reicbs- 

 anst. 1868. S. 253. 



7* 



