iQ9 XVII. čeněk Zahálka : 



a pískovec stal se porovitým. Proto je kačovák mnohem lehčí nežli 

 obyčejný pískovec. Také by se tím vysvětlovalo, proč kámen ten, jehož 

 se užívá ku stavbě jezů, ve vodě tvrdne. Příčinou toho byl by onen 

 kysličník vápenatý spolu s ostatní hmotou kačováku. Zasluhuje tedy 

 kámen tento bližšího povšimnutí v technických kruzích. Měl by býti 

 chemicky a technicky vyzkoušen, zdali by se nedal upotřebiti podobně' 

 jako tras z okolí Laašského jezera v Porýnsku. 



Porcelanit, který se střídá s kačovákem (viz profil 98. Neogen, 

 souvrství 2.) je tence deskovitý bývalý pískovec jemnozrnný s větším 

 množstvím tmelu, snad jilovitého. Tento tmel chránil při erupci čedi- 

 čové zrna křemenná před větši proměnou. Zrna křemenná zdají 

 se býti neporušena. Není porovitý, má váhu přiměřenou podobným 

 pískovcům neporušeným, barva jeho je jako u porcelanitù rozmanitá: 

 žlutá, hnědá, modravá, tmavošedá, skoro černá. Poněvadž je vnitřní 

 sloh jeho jemnozrnný a není tak vypálen jako sliny a jily útvaru kří- 

 dového v Českém Středohoří, tak se ovšem od porcelanitů Středo- 

 horských poněkud liší. Nemá také tak lasturového lomu. 



Znamenitý kačovák nalezli jsme v lomu p. Jos. Ferkla mezi 

 Sychrovkem a Bažantnicí v západním boku vrchu Káčova. Tam kvá- 

 drový pískovec pásma X. souvrství Xc, jejž poznamenali jsme v pro- 

 filu 98. čísly o. a 4., proměněn je vyvřením čediče v kačovák barvy 

 bílé (předešlý jde více do žlutá) a veskrz je sloupkovitý. Sloupky 

 jsou 4 , 5- až 6boké a zapadají k JZ. Styk s čedičem tu viděti není. 

 V jednom kusu viděl jsem negativní otisk neurčitelného hlavonožce, 

 dle zevrubného pak popisu skalníků byl tu též nalezen Ammonit. 

 Tohoto kačováku užívá se v okolí jako výborného stavebního kamene 

 a ku stavbě jezů, kdež prý ve vodě tvrdne. Poněvadž je lom p. Ferkla 

 dosti rozsáhlý a čedič v kontaktu s kačovákem viděti není, následuje 

 z toho, že žár vyvřelé hmoty čedičové byl vysoký. 



Krejčí 2^) má naše pásmo X. na Káčově za Teplické (X.), Bře- 

 zenské (IX.) a Chlomecké (X.), neboť píše: „Osamotnělým zbytkem 

 Chlomeckého pískovce je vrstva pískovce na vrcholu Káčova, severně 

 od Mnichova Hradiště, kopci to v geologickém ohledu velmi zajíma- 

 vém, an se na úbočích jako od Jizery k temenu, nejenom pásma Ji- 

 zerských, Teplických, Březenských a Chlomeckých rozeznati dají, nýbrž 

 i čedič celý tento vrstevní sled proráží." 



^^} Studie, gtr. 143. 



