Pásmo X. křídového útvaru v Pojizeří. 209 



kvádrový pískovec kaolinický z našeho pásma X. v kulo- 

 vitých kusech (sfř), 



žula biotitická zvětralá {zf}^ ■ •- 



phyllit zelenavý {vh), 



křemen bílý (a), někdy se stopami předešlého phyllitu, 



slepenec železitý (zř), 



melaphyr mandlovcovitý (zř). 



81. Pelešany, Yaldštýn, PočLháj. 



Přecházíme nyní v levou stráň údolí Libuňky mezi Masovém a 

 Hrubou Skálou, V Masové skládaly sliny nižší část stráně ode dna Libuň- 

 ského údolí od 245 m až nad nejvyšší okraj obce, t. j. ku 320 m n. m. 

 Zaujímaly tedy výšku 75 m. Poněvadž je směr stráně této blízký směru 

 vrstev, měla by se výška slinu přes Pelešany do Podháje o něco zvy- 

 šovati. To však nejen že se neděje, naopak úroveň slinu klesá ve 

 stráni od Mašova k Podhájí až ku 300 m n. m. Z toho následuje, že 

 nastává od Mašova k Podhájí střídavě se vykliňujíci faciová změna 

 slinu v pískovce kvádrové, jejíž počátky jsme konstatovali v před- 

 chozím profilu v obci Masově. Tato změna faciová děje se v oboru 

 souvrství Xď/3, Xc« a v oboru Xřř. Dosahují pak následkem toho 

 kvádrové pískovce pásma X. na Hrubé Skále mocnosti z posud uve- 

 dených největší: 124 m. 



Sliny tmavošedé bývají při povrchu v šedý a zažloutlý jíl zvě- 

 tralé. V některých polohách, zvláště k Podhájí, ztrácí vápence a jíly 

 z nich vytvořené ani v kyselině nevrou. Písku čirého, velmi jemného, 

 mikroskopického, mají dosti. Místy je odkryt jako v Pelešanech, při 

 cestě na Valdštýn, při cestě na úpatí stráně a lesa z Pelešan do 

 Podháje, v jámě při západním cípu rybníka v Podhájí. Poněvadž vodu 

 nadržuje, prozrazuje se prameny vodními a svěžím porostem, ač jest 

 často pískem, s pokrývajících jej kvádrovcii splaveným, dosti zakryt. 



Mocné kvádrové pískovce skládají nad souvrstvím slinu skalní 

 hřeben mezi Hlavaticí a Hrubou Skálou a jsou rozryté nesčetnými 

 roklemi a slujemi podle směru a sklonu vrstev, t. j. od SZ. k JV. 

 a od JZ. k SV., Čím vzniká známý romantický labyrint skalní, cíl 

 našich milovníků přírody. Na jedné z vyšších skupin skalních stojí 

 v lese ukrytá zřícenina hradu Valdštýna ve výši 389 m a tam, kde 

 příroda vykouzlila pravý ráj skalní, tam zdobí jeden z vyšších tarasů 

 jeho zámek Hrubá Skála (364 m). 



