Pásmo X. křídového útvaru v Pojizeří. j ]^3 



kde absolutně nejvyšší vrstvy splaveny, pokrývá diluvialní hlína te- 

 meno výšiny. Při silnici v Drahoňovicích nalezneme nejvyšší kvádrový 

 pískovec kaolinický. Má místní sklon písčitých vrstev 14" k JZ., 

 směr loží asi 20 h k SZ. Směry hlavních rozsedlin jsou k sobě sko- 

 rém kolmé a řídí se dle 



21 h k SZ. 



1 h 10" k SV. 



Poloha jejich je svislá. Odtud k Vyskři počínají se přikládati na 

 kvádrové pískovce i sliny souvrství Xřř., kryté slabým diluvialním 

 štěrkem jizerským a hlínou. Tato i štěrk pokrývají i kvádrovec 

 Drahoňovický. 



84. Krčkovice. 



K podobným poměrům uložení vrstev jako v předešlém případě 

 docházíme při silnici z Hrubé Skály do Krčkovic. Od Hrubé Skály 

 přes Myslivnu až blízko nad Krčkovicemi procházíme nejvyšší polohou 

 našich kvádrovou a w samých Krčkovic podobné sliny souvrství X<?. 

 jako u Vyskře pokrývají kvádrovce kaolinické. Také zde diluvialní 

 štěrk jizerský roztroušen je po těchto slínech. Sejdeme-li s Krčkovicí 

 do malebných důlů, které jak na západě, tak na východě i jihu se 

 táhnou, projdeme bezmála celou mocností kvádrových pískovců. 



85. Trosky-Ktova. 



Profil 186. Obr. 73. 



Vrstvy pásma X. kolkolem Trosek mají sklon ku JZ. Proto se 

 povrch zemský mírně svažuje ku JZ., kdežto SV. stráně jsou příkré 

 a strmí při Libuňské dislokaci. Také mezi Hrubou Skálou a Troskami 

 je patrno přetržení vrstev v podobě menšího vržení podle čáry od 

 JZ. k SV. v místech, kde je Roketnický důl. Nápadná je zde menší 

 mocnost kvádrových pískovců a velmi pěkné zachovaly se tu sliny 

 souvrství Xfř, skorém téže mocnosti jako na Vyskři. Zhotovili jsme 

 profil ode dna údolí Libunky ve Ktové přes Kavátka ku čedičovým 

 Troskám. Čísla výšková jsou jen přibližná. 



věstník král. české spol. nauk. Třída II. 8 



