, , , XVII. Čeněk Zahálka : 



Profil 186. 



Vrchol ranuv. 514 m n. m. 



Xeogen. Čedič černošedý, plagioklasem chudý, augitem hohatý (V. Ro- 

 sický) 



._ Čedičové úpatí Panny V. 442 



72 m 



C Slin při povrchu v šedý a zažloutlý jíl rozpadlý. Má velmi 

 jemný křemenný písek. Nejnižší poloha jeho je 6 m pod 

 okrajem lesa ve stráni nad Kavátky. Nejvyšší poloha je 



"í nad č. d. li), pokryta ssutinami čedičovými. Pod č. d. 19. je 



I odkryt ve studánce. Mezi č. d. 19. a okrajem lesa proražen 



I je též čedičem, který se tam láme. 



374 



I 2. Kvádrový pískovec kaolinický, jemnozrnný, hílý se žlutými | 



! proužky. ^ g 



''^ 1. Kvádrový 2}iskovec kaolinický, hrubozrnný, bílý, se šikmými í;* 



I řadami větších jamek a voštinovitý s Pinna decussata. i 



Poblíž dol. okraje lesa. 320 — 



I Slin při povrchu v šedý jíl rozpadlý. V oboru jeho pozemky | 



Í"'l mokré. Osada Kavátka v jeho oboru leží | 



Dno Libunského údolí na louce při S. str. Ktové. 274 m n. m. 



86. Semín-Troskovice-Trosky. 



Profil 180, 187. Obr. 73. 



Vrstvy pásma X. u dvora Semína poznali jsme v profilu 180. 

 Nejvyšší polohu v terrainu zaujímaly tam sliny souvrství Xřř., byly 

 však v celé rozsáhlosti pokryty žlutou hlínou cliluvialní. Zrovna tak 

 je tomu od Semína ku côte 329,, podle silnice na V. směrem k Tro- 

 skovicům. Povrch se ponenáhlu zdvihá, neboť je sklon vrstev JZ., 

 všude zříme jen diluvialní hlínu, pod ní však je známý šedý jíl vě- 

 tráním slinu vzniklý. Za côtou 329. se silnice k Troskovicûm tak 

 sníží, při rozcestí k Hrubé Skále, že tu témě kvádrovce Xc. na po- 

 vrch vyjde. Odtud podle silnice přes Troskovice až na úpatí čedičo- 

 vých Trosek kráčíme výhradně v oboru slínů souvrství Xfř. Souvrství 

 toto má zde větší rozšíření plošné než jsme se nadali. 



Profil 187. 



Vrchol čedičové Panny jako v předchozím profilu 186- 514 m n. m. 



Neogen. Čedič černošedý jako v profilu 186 .li 



V. úpatí čedičové Panny. 442 — ^-^— 



