

Pásmo X. klidového útvaru v Pojizeří. |j5 



2. íiUn při povrchu v šedý a zažloutlý jíl rozpadlý, s velmi 

 jemným křemenným pískem. Přístupen ve studánce u č. d. 

 19. při vých. úpatí Panny. Nad č. d. 19. pokryt ssutinami 



čedičovými - 22 



<l{ Hostinec „U Trosky". 420 .• 



1. Slin po případě jíl dosti pisčitý, mezi Troskovicemi a ho- - 



stincem u Trosky, ve výši asi 370 m n. m., hyl vykopán 

 v cestě inscilý jíl mazlavý, šedý a zažloutlý, s velmi jemným, 

 ponejvíce čirým pískem křemenným, v kyselině nešuměl . . 95- 



324-5 



c. Kvádrový pískovec kaoJinický, drobno- až hrubozrnný, bílý, při 

 rozcestí silnic 3 m 



ßozcesti silnic SZ. od Zdaru, JZ. od Troskovic. 321-5 m n. m. 



Od tohoto rozcestí hlouběji, bud! k Želejovu aneb k Nebákovu, 

 panují ve stráních kvádrové pískovce souvrství Xc. 



Mocnost souvrství Xd. velmi se liší od výšky 117-5 m v tomto 

 profilu (obr. 73.) 



Dále na JV. nebudeme prozatím popisovati vrstvy pásma X., 

 ponechávajíce si popis ten až při studiu útvaru křídového v okolí Ji- 

 čína, pouze připomínáme, že již po J. straně Ktovy, počíná se pod 

 pásmem X. ukazovati na povrchu pásmo IX. 



Krejčí'*'^) považuje slin souvrství X6. pod Troskami za Březeu- 

 ské vrstvy, kvádrovec Xc. za Chlomecké vrstvy o mocnosti 300 stop 

 a sliny souvrství X(?. nazývá měkké sliny zcela Březienským podobné. 

 Ve kvádrovcích Xc. uvádí dosti hojně Piunu quadrangularis (decus- 

 sata Zahálka). 



Poněvadž se u Krejčího Březenské sliny s Chlomeckými kvádry 

 střídají, proto se domníval Krejčí, že je k víře podobno, že nad tě- 

 mito vyššími Březenskýrai sliny Trosek byly ještě vyšší vrstvy Chlo- 

 meckých kvádrů, jež čedičový dvoujehlan Trosky obalovaly a že teprva 

 po zvětrání a splavení jich, Trosky ve své nynější podobě odha- 

 leny byly. 



Tato domněnka Krejčího ku které i Frič^'^) svědčí, nesrovnává 

 se s geologickými poměry zdejšího kraje. Jestiť souvrství Xd. na 

 němž čedič Trosek se rozlil nejniladším souvrstvím našeho útvaru 

 křídového, i nemohly tedy vyšší vrstvy útvaru křídového Trosky oba- 

 lovati. Vyvřením Trosek zachovalo se nám zde celé pásmo X. právě 

 tak jako na Vyskři. 



«) Studie, str. 143. 



^) Březenské vrstvy, str. 37. obr. 21. 



