1 1 Q XVII. čeněk Zahálka : 



Fric"'') určuje vrstvy našeho pásma X. v okolí Trosek jako 

 Krejčí. I jemu se Březenské vrstvy (naše Xb. a Xd. na profilu 186.) 

 s Chlomeckými (naše Xc.) střídají. Na svém profilu obr. 21. .nemá 

 Libuíiské dislokační rozeedliny jdoucí podle dna Libuiiského údolí, 

 nýbrž myslí, že jeho Jizerské vrstvy (naše pásmo IX.) od Roveiiska 

 bez přetržení souvisí s vrstvami Jizerskými na samém úpatí Trosek. 



87. Turnovské skály. 



Severní část Hruboskalské vysočiny zaujímají Turnovské skály 

 mezi Turnovem, Eoveňskem a Malou Skálou. Jizera proráží je při SZ. 

 konci. Rozloha jejich má tvar trojúhelníka, jehož jedna strana jde 

 podle potoku Libuňky od Ktovy do Turnova, druhá strana naznačena 

 je známým dislokačním tarasem Roveňským od Roveňska přes Blatce, 

 Volavec, Loktuše, Loučky do Vranova pod Malou Skalou a třetí 

 strana, poněkud zakřivena jde od Turnova přes Malý Rohozec, Jen- 

 šovice a Voděrády ku Vranovu. 



Základem Turnovských skal jsou jemnozrnné pískovce vápnité 

 pásma IX. souvrství IXcíZ. Poznali jsme je při probírání pásma IX. 

 v nižší části, strání Jizerského důlu od Turnova až ku Vranovu pod 

 Malou Skalou. Od řeky Jizery směrem k Roveňsku, tedy k JV., mění 

 se ve facii písčitých slínů, a ty tvoří dislokační taras od Vranova 

 přes Loučky, Loktuše, Volavec do Roveňska. Severní polovice Tur- 

 novských skal mezi Turnovem, Loktuší a Voděrády je tak rozbráz- 

 déna hluboko mnoha duly a roklinami, že tam často odkryty nalé- 

 záme nejvyšší vrstvy pásma IX. 



Pásmo IX. pokryto bylo druhdy úplně pásmem X. Denudacf, 

 podporovanou mnohými dislokacemi, zrušeno bylo pásmo X. na mnoha 

 místech částečně neb zcela. Souvrství X«. podařilo Se mi odkrýti na 

 dvou místech. Při hloubení studny v Károvsku u Turnova a v Besedi- 

 cích u Malé Skály. Souvrství toto je zde také bohato glaukonitem a 

 změnilo se ve facii písčitou. Tvoří slinité písJcovce velmi glaukoni- 

 ticlié, jemno- až drobnozrnné. Na mocnosti mu málo přibylo, ohnášít 

 1-27 m. 



Souvrství Xď. je složeno při západním okraji od Turnova přes 

 Malý Rohozec k Jenšovicum ze slínů. Mění se však rychle ku Ro- 

 veňsku, Rotštýnu i Vranovu, t. j. k východu, právě tak jako na Hrubo- 

 skalsku. Z prvu se počíná měniti vyšší část tím, že se počínají do 

 souvrství slínii vkládati lavice pískovcové, těmto přibývá na mocnosti. 



