Pásmo X. křídového útvaru v Pojizeří. 1[Y 



oněm pak ubývá, až se konečně promění úplně v kvádrový pískovec 

 kaolinický. Spodní část slinu stává se v témž směru chudší na vápe- 

 nec a bohatší jemným pískem křemenným až so promění v písčitý jí 

 skrovné mocnosti. Tyto písčité jíly nadržují vodu a proto na jejich 

 výchozech ve stráních je živější vegetace a v nich neb při nich za- 

 loženy jsou osady neb roztroušené samoty a kde tomu mírnější svah 

 stráně dovolí i role neb lučiny. Město Turnov přivádí si vodu pitnou 

 ze souvrství těchto slinu od Hruštic. Bez mála všecky obce v oboru 

 Turnovských skal odkázány jsou spotřebou vody na toto souvrství. 



Souvrství Xc. tvoří hlavní část kvádrových pískovců kaolinických 

 jako v předchozích vysočinách. Tímto souvrstvím, jehož vyšší část 

 bývá již splavena, končí se obyčejně nejvyšší (nejmladší) vrstvy zdej- 

 šího křídového útvaru. Kvádrové pískovce tohoto souvrství skládají 

 překrásné, lesem pokryté skaliny Drabovny, Zbiroha, Sokola, Rot- 

 štýna, Klokočských skal, Rohlin, Studený důl, Bory a j. 



Souvrství Xd. známe jen z vrcholu Sokola nad Vranovem. Je 

 to jen spodní část jeho o mocnosti 12 m. Část vyšší je denudována. 

 Všude jinde souvrství toto chybí ; zvětralo a splavilo se snadno, ne- 

 boť vrstvy zdejší mají větší sklon než jinde. Že na Sokolu se zacho- 

 vala aspoň část, toho příčinou je čedič, který v sousedství zachovalého 

 skaliska Xď. proráží vrch tento. 



Údolí LibuĎky je údolím dislokačním. Středem dna jeho pro- 

 chází rozsedlina dislokační, podle níž Hruboskalsko vrženo bylo 

 vzhůru se sklonem JZ., kdežto souhlasné vrstvy Turnovských skal 

 v pravé stráni údolí Libuňky jsou hluboko pod nimi (obr. 65.). Však 

 míra toho vržení není všude stejná a jeví se u Hořenska větší než-li 

 u Bořku a Turnova. Je pozorovati, že od J. konce Roveňska přes 

 Radvanovice k Ghlomku u Turnova jde opět dislokační čára (obr. 65, 

 71). Čára tato — jmenujme ji Radyanovickou — je rovnoběžná s Li- 

 buňskou čarou dislokační a je naznačena v povrchu zemském značně. 

 Předně údolím směrem od JV. k SZ. mezi Borem (u Bořku) a Ště- 

 pánovicemi, za druhé údolím od JV. k SZ. od Štěpánovic přes Rad- 

 vanovice pod Přáslavice, za třetí údolím od JV. k SZ. v Karlovicích 

 a odtud k Ovčínu, za čtvrté údolím směru od JV. k SZ., pod po- 

 sledně jmenovaným Ovčínem až do Ghlomku u Turnova, kterým smě- 

 rem částečně také Štebeňka protéká. 



Mezi Libuûskou a Radvanovickou čárou dislokační je tedy do- 

 cela úzký pás skalní, ale i u toho je pozorovati porušení dislokační, 

 jak již řečeno, uprostřed v okolí Hořenska, kde tento pás skalní je 



