Pásmo X. křídového útvaru t Pojizeří. i\() 



V tomto profilu máme tedy zachovány jen nejnižší vrstvy pásmíi 

 X. Souvrství Xalja je diluvialní blinou žlutou pokryto. Pásmo IX. co 

 základ pásma X. sahá až k Václavskému potoku do hloubky 300 vi 

 n. m. v Podtýně, Vychází tu tedy vrchní část pásma IX. o výšce 

 56-8 m. 



89. Bora u Bořku. 



Profil 189, 190. Obr. 71, 74. 



Při cestě od kříže v předešlém profilu na J. k Borům najdeme 

 zbytky nejhlubších vrstev pásma X. Je tu odkryt jíl pisčitý místy 

 kvádrovec souvrství Xb. Značný sklon podporuje splakování vrstev. 

 Před lesem Bora je údolí směrem od JV. ku SZ. jímž prochází Bad- 

 vanovická dislokace, jak jsme se o ní již z předu zmínili. Vrstvy 

 v Boru nesouvisí se souhlasnými vrstvami u Blatec, nýbrž jsou pře- 

 trženy. Jeví se tu vržení, při kterém vrstvy u Blatce jsou výše po- 

 loženy nežli v Borech. Bora jsou zachovalým dílem kvádrového pí- 

 skovce spodní části pásma X. po východní straně Bořku se značným 

 místním sklonem 13'5° k Z. V tomtéž směru je vytvořeno údolí po 

 J. straně Borů k obci Bořku, Hlavní rozsedliny jdou též od V. k Z. 

 Severní či pravá stráň údolí je svislou stěnou kvádrovou, která je 

 rozdělena rozsedlinami od J. k S. směřujícími ve hranoly, následkem 

 sklonu nakloněné. Důl je zde vymletý celou mocností kvádrových pí- 

 skovců až ku jílovitému souvrství Xba. To odkryli jsme v malém 

 kalu na mokré louce ve výši asi 295 m n. m. Naproti tomuto místu 

 obnášela mocnost kvádrové stěny 42 m v následující poloze : 



Profil !89. 



Obr. 71. 

 Temeno skalní stěny břízou olesněné. .337 m n. m. 



_i_j Kvádrový pískovec kaolinický hlouběji jemnozrnuý s hrubým zrnem 

 X --c^l křemene, výše hrubozrnný, bílý a zažloutlý se sklonem 13o° k Z. 42 m 



|<J ■ 295. Kal, louka. ■ 



^ \0a. Písčitý jíl šedý vodu nadržující vychází ve výši 295 m n. m. na úpatí 

 skal, t. j. na dně důlu na povrch a pokračuje do hloubky. 



Následkem sklonu svažují se pískovcové skály až ku silnici 

 y obci Bořku, kdež strmí až přes 20 m vysoko od 280 až 300 m n. 

 m. V opačném směru, totiž k V., skály vystupují a u coty 357 vi 



