iOQ XVII. čeněk Zahálka: 



dosahuje temeno jejich největší výše. Jižně od této côty nalezl jsem 

 v nejvyšší poloze pískovců limonitové konkrece a mimo to byly pí- 

 skovce prostoupeny limonitovými žilami a vrstvičkami v této poloze: 



Profil 190. 



Obr. 71, 74. 

 Temeno skal blízko u côty 357 m n. m. 



S t\ 



3. Kvádrový pískovec kaolinický, hrubozrnný, bílý neb žlutý . . . . 3 m 

 •2. Kvádrový pískovecka.oliuickýjhrxihozrauj, obyčejně žlutý, prostou- 



. pěný vrstvičkami, žilami a konkrecemi limonitického pískovce . . 2 to 



1. Kvádrový pískovec jako 3 6 to 



Kvádrové pískovce pokračují hlouběji jako v proíiiu 189. 



Ve 2. stolici kvádro vce o mocnosti 2 m jsou především tenké 

 bud krátké neb delší vrstvičky limonitického pískovce (obr. 74). Je 

 to týž pískovec jako matečný, totiž jemnozrnný až hrubozrnný, má. 

 však hnědý tmel limonitový a od toho i pískovec barvu hnědou. 



Vedle těchto vrstviček vlní se žíly téhož limonitického pískovce. 

 Ty nejdou podle vrstevnatosti pískovce. Taková žíla je místy až 

 10 cm tlustá, místy se rozdvojuje v žilky tenčí. Místy je několik 

 žil vlnitých mezi sebou rovnoběžných. Ve spodní části bývají také 

 konkrece ze železitého pískovce. Taková konkrece bývá obyčejně vej- 

 čitá, stlačená, její kúra čili skořápka je ze železitého pískovce hně- 

 dého, ale jádro bývá složeno z téhož pískovce jako je ve stolici kvá- 

 drovcové ; ku př. bílé, vězili v pískovci barvy bílé. Jak takové vrst- 

 vičky, žíly a konkrece vznikati mohou, vyložili jsme v pojednání svém : 

 „O limonitových, soustředně slupkovitých konkrecích. " ^*) 



Také po S. straně Bor vine se pískovcový důl neméně malebný 

 než .předchozí a ústí se rovněž v Bořku při silnici Turnovské. Při- 

 cházíme-li do důlu tohoto, tuším „V Rybníčkách" zvaného, od Bořku, 

 tu kvádrovec jen nepatrně nade dnem dúlu vyčnívá. Čím dále od 

 ústí však popojdeme, tím více kvádrové skupiny skalní vystupují ze 

 dna údolního, až pod Štěpánovicemi fantasticky jsou navršeny 

 (obr. 76.). 



90. Studený a Radvanovický důl. 



Obr. 65. 



Mezi Štěpánovicemi a Radvanovicemi jdou dvě rovnoběžné vedle 

 sebe doliny směřující od JV. k SZ. Východní či Radvanovický důl 



") Zahálka : Pásmo IX. křídového útvaru v okolí Ripu. JSTebuželské podolí. 

 Věstník Král. Čes. Společ. Nauk. 1895. 



