Pásmo X. křídového útvaru v Pojizeří. 221 



má sice též srázné stráně, zvláště levou, mnohem více však západní, 

 který sluje Studeným důlem aneb „Ve Studeným". Poněvadž mají 

 zdejší vrstvy Xbc. kvádrového pískovce kaolinického, jemnozrnného, 

 bílého neb žlutého, sklon více k Z. jako v Bořku, a dle toho smér 

 rozsedlin jde od V. k Z. a k nim kolmo od J. k S., proto vyčnívají 

 svislé hrany pilířů kvádrových ze stráně důlu a pilíře kvádrovcové 

 stojí tu, jak již Hochstetter^-') poznamenal, jako kulisy za sebou. 

 Obrovské pilíře v podobě svislých hranolů ční tu do výše 13 až 20 m. 

 Jsou lesem porostlé a ve stálém stínu (Studený důl) po levé strano 

 důlu. Studený důl zasluhuje pro svou svéráznost většího povšimnutí. 

 Pod samými Radvanovicemi, jižně od obce, zarývá se dno důlu již 

 do jílů spodní části souvrství Xb. ve výši 280 až 285 m n. m. Stu- 

 dený důl je puklinou dislokační. Vedlejší Radvanovický důl, s ním 

 rovnoběžný, je dislokačním důlem v Radvanovické dislokaci. Týž po- 

 kračuje od Radvanovic dále až k Přáslavicům. 



Jíly souvrství Xba., které podloženy jsou kvádrovým pískovcům 

 mezi Bořkem, Štépánovicemi, Přáslavicemi a Hořenskeui, vyjdou na 

 povrch při silnici Turnovské mezi Hnanicemi a Hořenskem a tvoří 

 tam úpatí pravé stráně Libuňského údolí. 



Mezi Radvanovicemi a Hořenskem čedič proráží vrstvy pásma X. 



Kbejčí^*^) uvádí z Chlomeckých pískovců od Přáslavic nezřetelné 

 otisky mušle z rodu Pinna. 



91. Hořensko— Turnov. 



Úzký pruh pásma X. mezi Hořenskem a Turnovem, málo je pří- 

 stupen pro diluvialní usazeniny, které jej pokrývají. U Turnova roz- 

 šířen je diluvialní štěrk Jizerský, u Hořenska diluvialní hlína. Ze 

 skromných výchozů možno souditi, že vrstvy tu mají sklon J. až JZ. 

 Proto pískovce pásma IX. souvrství d. znamenající se v údolí Šte- 

 beňky, zapadají ku Libuňskému údolí tak, že při silnici Turnovské 

 mezi Turnovem a dvorem Valdštýnem nevychází, nýbrž sliny souvr- 

 ství Xb. Sliny tyto jsou tu jižj několikráte mocnější nežli jíly Xö. 

 u Roveňska, z čehož soudíme, majíce na paměti geologické poměry 

 protější stráně Libuňské od Sedmihorek přes Pelešany k Mášovu, že 

 se předně jíly písčité spodní části souvrství Xď. od Roveňska a 

 Bořku pres Radvanovice k Turnovu proměňují ve sliny — přibývá- 



*8) Tamtéž str. 253. 

 5°) Studie, str. 144. 



