j.)o XVII. Čeněk Zahálka: 



ním vápence a ubýváním písku křemenného — a za druhé promě- 

 ňují se vyšší pískovce souvrství Xö. v témž směru ve sliny, týmž 

 způsobem jako od Sedmihorek k Mašovu. Ovšem ubývá na mocnosti 

 těchto shnů od Mašova přes Turnov na sever podle téhož zákona, 

 t. j. sliny spodní části X&. mění se v písčité jíly skromné mocnosti, 

 sliny svr^chní části Xb mění se v pískovce. 



V popsaném okrsku jsou nad uvedenými sliny pískovce kvád- 

 rové kaolinické v okolí Hořenska, a vytrácí se směrem k Turnovu, 

 kde jsou splaveny, tak že u města Turnova jsou zachovány pouze 

 souvrství Xřř. a sliny z oboru Xž>. 



92. Turnov— Káro Ysko. 



Profil 191. 



Ostroh, na němž spočívá největší díl města Turnova a jeho 

 osad, mezi Štebeňkou a Jizerou, složen je ve spodní části z pískovců 

 pásma IX. souvrství d., na něm je slinitý pískovec velmi glaukoni- 

 tický souvrství X«. a výše slinité jíly a jíly souvrství XĎ. Tyto na- 

 držují vodu a proto se z nich svádí voda do Turnova (od Hrušic). 

 Souvrství Xfř. i XĎ. je pokryto diluvialní hlínou žlutou s podlože- 

 ným slabým štěrkem jizerským. Poučný je profil v Károvsku, v osadě 

 náležející k Turnovu (SV. od Turnova), kde dala obec Turnovská 

 hloubiti studnu r, 1901. Byv na hloubení její upozorněn panem uči- 

 telem Bursou z Roveúska, shledal jsem tu následující vrstvy. 



Profil 191. 



Povrch zemský u studny blíž č. d. 451 v Károvsku. As 320 m n. m. 



Diluvium. Hlína žlutá, zvaná červenka 3*25 m 



316-75 — 



y. 



í ( 2. Jíl jemně písčitý bez vápence, šedý a žlutý, mastný, pla- "j 



I stický, „bělízna" zvaný 2.0 I 



)1. Slinitý jíl glaukonitícký tmavošedý, v tenkých deskách, jemně j 



písčitý, s málo šupin muskovitu. Zrna glaukonitu černá, místy >, 



I mikroskopická, místy až jako mák velká. Černá zrna glau- h 



konitu jsou na vrypu co tráva zelená. S neurčitým gastro- I 



^ podem a se zlomky bílých vápencových skořápek 3'5 j 



311-25 



a. Slinily pískovec velmi glaukonitický, jemuo- až drobnozrnný, tmavé 

 šedozelený. Zrna křemene čirá, glaukonitu zelená. Kde zvétrání 

 malounko pokročilo, je glaukonit černý. Zrna glaukonitu dosahují 

 velikosti máku. Hornina tato má místy slinité proužky. Má dosti 

 skamenělin 1-27 



Základ: Pásmo IX. souvrství d. Pískovec vápnitý. 309-98 m n. m. 



