Pásmo X. křídového útvaru v Pojizeří. 127 



Profil 194. 



Vrchol výšiny mezi Jenšovicemi a Mokřinami. As ;j05 m n. iri. 



í 



.1 

 ""I 



/?. Xvádi-ový pískovec kaoliuický jako' v' předešlém profilu . . . -^i) 



Pod cestou k Jenšovicům 375 



a. Slin šedý střídá se s pevnými lavicemi kulového pískovce 



vápnitého. Yiz předchozí profil 2.5 



350. 



^ b. Slin šedý při povrchu v jíl rozpadlý 20 m 



Silnice u Červeného dvora. 330 m n. ni. 



Profily právě popsané jsou na pokraji Jizerského delta a proto 

 zde spodní část souvrství Xc. počíná se prokládati lavicemi pískov- 

 covými jako jsme to i jinde pozorovali. To je známkou, že se sou- 

 vrství ono nalézá na faciovém přechodu ve kvádrový pískovec. Ve 

 blízkých skalách Drabovny nad Vodérady aneb na Chocholce nad 

 Bukovinou, je proměna ve kvádrový pískovec kaolinický již úplně 

 provedena. 



95. Dislokace v Jenšovicích. 



Obr. 69. 



Kdybychom sledovali vrstvy pásma X. od posledního profilu ve 

 stráni Jenšovického hřbetu od Červeného dvora dále na SZ. k Jen- 

 šovicům, shledalibychom vbrzku za lesem, za prostředkem mezi Červeným 

 dvorem a Jenšovicemi, že mocné pásmo X. rázem se zakončí, nepo- 

 kračuje dále na SZ. do obce Jenšovic, nýbrž že jsou tam místo 

 něho vrstvy pásma IX. souvrství d. v podobě pevných lavic zažlou- 

 tlého pískovce váijencovélio, na němž stojí Jenšovický kostel ve výši 

 397 m n. m. Je tedy uprostřed mezi Červeným dvorem a Jenšovi- 

 cemi dislokační rozsedlina směrem od JZ. k SV., podle níž vrženy 

 jsou vrstvy po JV. straně dolů. 



Prodloužíme-li směr dislokační rozsedliny u Jenšovic dáíe na 

 JZ., míří na Penčín, Oujezd, Koryta až do údolí Jizery u Mohelnice, 

 kdež jsme poznali Mohelnicko-u disloJcaci (obr. 54.) s tímtéž vržením 

 jako u Jenšovic, jenže míra vržení nebyla tak značná jako zde. Je 

 tedy velmi pravděpodobno, že dislokace Mohelnická pokračuje dále 

 Oujezdským údolím až ku Jenšovicům. 



