Pásmo X. křídového útvaru v Pojizeří. loû 



Srovnáme-li tento profil s předešlými profily od Malého Rohožce 

 a Jenšovic, shledáme, že vyšší část souvrství Xř». proměnilo se již 

 dosti v kvádrový pískovec, má však ještě vložky písčitého jílu, pře- 

 chod to ze slínů. Spodní část souvrství- Xc., která měla vrstvy slinu 

 střídající se s pevnými lavicemi pisJcovce vápnitého, proměnilo se úplné 

 v kvádrový pískovec, udrželo však ještě ony pevné a tvrdé lavice 

 pískovce vápnitého. Spodní část souvrství Xb. jest sice ještě slinitá, 

 avšak přibylo jí více písku. Ten zákon o proměně faciové, který jsme 

 tedy poznali na několika místech přecházevše od okraje Jizerského 

 delta do vnitra jeho, ten jeví se i zde. 



Ačkoliv vyšší část souvrství Xc. byla již nad Malým Rohozcem 

 co kvádrový pískovec vytvořena, byl ten pískovec přece ještě velmi 

 sypký, obyčejně na povrchu v písek rozpadlý. Zde na Chocholce je 

 však pevnější v mohutných kvádrech z povrchu vyčnívající. V roz- 

 sáhlém lomu na Chocholce vybírá se pro lepší stavby. Z něho stavěl 

 se Sychrovský zámek a vyklenut tunel v Praze i mnohé jiné stavby 

 železniční zdejší dráhy. 



97. DraJDOvna. 



Profil 196. Obr. 34b. 



Mezi Voděrády, Vondřekovicemi, Bořkem a Vranovem u Malé 

 Skály strmí nad pásmem IX. vysoko nad Jizerou pískovcové skály 

 pásma X. bory pokryté. To je Drabovna. Nemáme ani tušení, pohlí- 

 žejíce na vysočinu tuto od lučin Jizerského údolí co tajin chovají 

 v sobě zádumčivé lesy Drabovny. 



Hned nad velmi jemnozrnnými pískovci vápencovými pásma IX. 

 souvrství d. a potom pod úpatím skal kvádrových pásma X. 

 Drabovny, je koldokola vysočiny úzký, živější pás země, kde les náhle 

 bývá přerušen a místo něho zelenají se pastviny, něco chudých rolí, 

 roztroušené chaloupky s nezbytnými studánkami. V tom oboru leží 

 souvrství Xa. a nejspodnější část jilovitá souvrství Xö., které se 

 ztenčilo již na 7"5 m. Tak rychle mění se souvrství Xb. od Malého 

 Rohožce ku Drabovně. Až na těch několik metrů, je skorém celé 

 souvrství Xb. ve kvádrový pískovec proměněno. Souvrství Xc, které 

 bylo již na Chocholce celé ve kvádrovec- změněno, jest jím ovšem 

 i ve Drabovně a pozbylo i oněch lavic koulových pískovce vápnitého, 

 které ještě na cestě od Malého Rohožce v Bukovině zbyly (viz před- 

 chozí profil 195). Nejvyšší kvádrovce pásma X. souvrství cl. jsou 

 v Drabovně denudovány. Shledáme se s nimi na Sokole. 



Věstník král. české společnosti nauk. Třida II. 9 



