130 XVII. Čeněk Zahálka: 



Vejdeme-li do skal Drabovuy v oboru souvrství Xc, překvapí 

 nás skalnaté hradby kvádrových pískovců, rozryté průrvami v obrov- 

 ské bašty, rozdelené podle hluboko vyhlodaných loží v několik hra- 

 natých neb oblých stupňů, brzy nahoru, brzy dolů se zužujících, sří- 

 titi se hrozících. Stěny jejich zjízveny jsou nesčíslným počtem jamek, 

 tu těsně vedle sebe seskupených jako voštiny, onde ve hlubší sku- 

 liny a jeskyně, že by v nich i člověk ukrýti se mohl. Poslední sle- 

 dují lože pískovců v řadách. To jsou prvé a druhé známky rozrušu- 

 jících se skal. Divoskalní panoráma uchvacuje nás v centru svém, 

 kde mezi fantasticky navršenými kvádry, omezujícími dosti hlubokou 

 kotlinu, v odvážné výši jako nad propastí vyvěžuje se vlastní Dra- 

 bovna se stopami bydliště lidského z šedé dávnominulosti. 



Ku poznání polohy a sledu vrstev všimneme si proíilu jdoucího 

 ve stráni pojizerské podle pěšiny, která vychází od Turnovské silnice 

 jižaě od Vranova vzhůru přes osadu Záborčí až na temena skal Dra- 

 bovny. Profil ten je pokračováním profilu 111. do výše. 



Profil 196. 



Vrchol Drahovny v části severní. Cota 465 m n. m. 



|_í_) Kvádrový pískovec kaolinický, jemnozrnný, dosti pevný, bílý 



I ,;1 na "povrchu voštinovitý i s většími jamkami. Osázen bory . . 67-7 m 



1^^ Studánka v Malé Vondračce 397 -.3. 



X I ha. Souvrství jilovité prozrazuje se prameny vody, úrodnější půdou, 

 1 1 bujnějším porostem, třebať byla ornice písčitá; neboť písek po- 



""' ■ vrchový je s vyšších vrstev kvádrových sem splaven. V jeho 



oboru role a osada Záborčí 7-5 



c- 



■389-8.. 



I 



a. Sliniťíj pískovec glatikonitický nepřístupný, pískem s hora splave- 



veným pokrytý as 1-3 w 



Základ: Pásmo IX. sou?, d. (viz profil lil). 388-5 m n. m. 



Zdejší kvádrový pískovec kaolinický je výborným kamenem sta- 

 vebním a pro svou pevnosť, trvanlivost, barvu a jemnost i pro ka- 

 menické práce se vyhledává. Z četných lomů ve Voděradech se vy- 

 váží. 



Velmi mocné vrstvy splaveného písku z pásma X. pokrývají 

 stráně pod Drabovnou, jak o tom svědčí profil 111. 



Drabovnou končí se pásmo X. jakožto usazenina u břehu moř- 

 ského a při ústí řeky Křídové Jizery. Mezi Drabovnou a Maloskal- 



